BILINSKI SUSTAVI 3D 
ditelj razne vrsti svoga gradiva po matematičnih pravilih medju- 
sobno ravna, da uzmogne sgradu podići — takovim načinom do- 
bivamo proumljeni ili naravno-filozofiični sustav. 
Da se dakle ukupno bilinsko carstvo sustavno poreda ili u sustav 
spravi, koj bi tada odgovarao zahtjevom naravno-filozofične škole, 
to valja bilimnu od njezina prvoga začetka (stanice) pa sve do pod- 
punoga razvitka (ploda) razmatrati i kod toga nastavša opažanja 
poredati pa tada svim u njihovu razvitku sličnim i jednakim članom 
u sustavu njim odgovarajuća miesta označiti. 'To valja postanak 
bilinstva u obće i napose pojedinih bilinah sve do njihova podpu- 
noga razvitka uvažavati. — Na takovih načelih osnovan  tu- 
stav, nazivlju noviji sustavoslovci rodovnim sustavom (Generations- 
System.) — 
O teoriji o stvaranju u prirodopisnom pogledu u obće, već sam 
prilično obširno u akademičkom razpravljanju: ,O uplivu obradji- 
vanja zemlje i gojenja bilja na fizionomiju predielah i na značaj 
narodah“ Y progovorio. 
Toga radi mi je ovdje samo nješto ponoviti. 
Najstariji prirodoslovni pisci mišljahu, da su organična bitja stvo- 
rena njekom stvarajućom silom, bilo to silom neumrla božanstva 
ili samo zemlje. Njekoji mnijahu, da je sve postalo iz klicah, koje 
su odmah sa zemljom stvorene bile, drugi pako da to neprekidnom 
preobrazbom izvedeno bješe. Oni, koji zabacuju preko naravnu 
tvoreću silu, govore o njekoj samostalno-tvorećoj sili (Generatio 
aequivoca) organičnih bićah. Po njihovu mnenju biva to još uviek, 
ali se je to u velikoj mieri tada sbilo, kadno zemlja još nebijaše 
organičnimi bići napučena, pa još vele, da je nastalo u toplu glibu. 
Po mnenju Epikurejacah proizvela zemlja sve znamenitije i neznat- 
nije biline i Zivotinje. pa onda prestala proizvadjati.  Aristoteles je 
stegnuo samostalno razplodjenje na zareznike, njekoje mekušce 1 
na ribe, dakle samo na one životinje, kod kojih nije znao, kako 
nastaju. 
Mnienje, da zareznici kao n, pr. pčele, ose i mnogi drugi, iz 
truleža zivotinjskoga tiela, osobito pako iz govedje glave postaju, 
ostade kroz cieli stari i srednji viek nedirnuto, i to tako dugo, 
dokle te životinje, poslie pronašašća sitnozora točnije neraz- 
matrahu; ali se je i tada još mislilo, da barem Nevidi sitnozorom 
opaženi sami iz gnjiloće biljevnih čestih nastaju. Isti Lamark 
+ Rad jugosl. akademije znanosti i umjetnosti, knjiga XIII. 1570. 
šk 
