BILINSKI SUSTAVI. 31 
životinjskimi i bilinskimi oblici prispodabljali, dapače su se u susta- 
voslovno nabrajanje uvrstili. 
Pojavljenje mnogobrojnih preobrazbah i njihova opetovanja u 
različitih zemaljskih steraljih podnipošto neodgovara teoriji prvo- 
bitnog jednokratnog stvaranja.  Pravovierni nastojahu svimi silami 
pronadjene okamenine budi sa sadanjimi oblici izjednačiti, budi ih 
kao igre naravi predstaviti i nje iz sustava izključiti, pa se njekoji 
dapače osmjeliše uztvrditi, da je bog sviet, kao što je sada sa svo- 
Jimi steralji i okameninami, najedanput stvorio. Ali se žalibože toj 
pravoviernoj misli prebrzo učinjeno izkustvo uzprotivi, da takodjer 
ova ličba, kada se sgadja, jasni postupni red pokazuje, da su se 
najme u najstarijih steraljih samo najneznatniji oblici biljevnoga i 
životinjskoga carstva u neizmiernih vrstih i različitostih jednih u 
druge prelazećih pokazali i da se u posliednjih steraljih vazda 
savršenija bića pokazuju a istom onda kralježnjaci i evatuće 
biline. 
Točnijim iztraživanjem pronašlo se je, da ovi prasvietni ostanci, 
premda sada živućim bićem spodobni, ipak jim nisu nikada posve 
slični i tim se pribrajaju jurve bezbrojnim izumrlim vrstim. To je 
bilo povodom, da su jih smatrali kao pokušaje naravi bića spo- 
sobnija za život proizvadjati. Nu brzo se je pokazala, kao da ovi 
oblici obstojeće praznine sada živućih bićah neizpunjuju, što je 
dalo sravnjujućoj anatomiji povod, da živuća bića obzirom na 
tvorbu analognih dielovah organične gradnje iztražuje i to osobito 
glede okostnice a ovdje navlastito glede tvorbe glave, što je već 
Petar Camper htio, da bude polaganim prelazom od majmuna k 
čovjeku, a to osobito pogledom na uzdignuće čelnoga pravca. 
Od tada brojio je postupni red životinjskih bićah sve do čovieka 
vazda više prištašah i Lamark je bio prvi, koj je tu misao sasvim 
odrješito bez svakoga okolišanja izrekao i teorijom postavio. La- 
mark je pokazao, kako se životinjsko carstvo malo po malo od 
Nevidah sve do čovjeka uzpinje i kako u bezkrajnom medju- 
prostorju iz prvih klicah ono postaje, što najedanput nastati 
nije moglo. 
Prvoplodjem (Urzeugung) drži Lamark, da postoju samo naj- 
manja i najnesavršenija bića životinjskoga i bilinskoga carstva; 
suvrsti. vrsti, rodovi i plemena jesu po njegovu mnenju samo na 
njeko vrieme stalni prelazni oblici, pokraj česa još veli, da se samo 
nemogućnosti našega razmatranja pregledati veća medjuprostorja 
pripisati mora, te da nas ta nemogučnost vodi do kriva mnienja, 
