40 J. ŠLOSSER 
ustrojbe sa teorijom preobrazbe sdružiti, te mičljaše, da je u tom 
postupku, kako se u pojedinih individuih pokazuje, prasliku i nacrt 
iste tvorbe u cielosti pronašla. Oba nauka spojena dopunjuju se 
izmjenice. Usavrčenjem ustrojah činilo se je, da se je mogućnost 
promiene pružila, a naravoslovac Curt Sprengel objelodani svoja 
mnenja, kako se nesavršenije rašće medjusobno promienjuje u 
godine 1804 izdanom djelu: ,Naputak k znanju bilinah“. Na 
temelju te hipoteze nastojahu, da se ustrojba isto tako poreda, da 
se u samom sustavu trag ove promiene i usavršivanja k savršeni- 
jemu obliku opaziti može, da se veličina napredka u savršenju 
postanbom u sustavu označuje. — 
Dr. Kieser pokuša god. 1808 u svojih aforizmih iz životoslovlja 
prvi put s ovom idejom u javnost stupiti, a Oken ih u svom učev- 
niku naravnoga mudroslovja u Jeni 1810 izdanom u istinu izvede. 
Ovaj mašte puni (fantastički) prirodoslovac bio je na pravom sta- 
novištu razvojne teorije, koju je savršenijim i ugladjenijim načinom 
od Leibnitza učio. 
Kod sastavljanja ovoga sustava bijaše Oken toga mnenja, da 
se biline sa životinjami prispodobiti mogu, i da se kod toga stano- 
višta podredjenost ustroja nadje, koja se u različitih stupnjevih 
carstva različito usavršuje i popunjuje, i budući mišljaše, da je 
njeku prednost izmedju bilinstva i životinjstva pronašao, to poče 
ponajprije raditi oko toga, da pronadje njeku prednost, koju sta- 
novite biljevne hrpe pred drugimi glede usavršivanja i popunjivanja 
svojih ustrojah imaju. Vako mišljaše, da se Ružatice (Rosaceae) 
kao voćarke najsavrčenijimi smatrati mogu. Oken osnova svoje 
biljevne redove na istih ustrojih kao i životinjske redove, t. j. on 
je biljevne redove samostalnim opisom biljevnih ustrojah smatrao, 
te tom prilikom dobije toliko redovah, koliko ustrojah imade. On 
bijaše najme toga mnenja, da kao sto zareznici plućni sustav, ribe- 
košce, dvoživci mišičje i četveronožci čuvstveni sustav sačinjavaju, 
da takodjer bilinah biti mora, koje su korienom, stabljikom, lišćem 
i plodom obilježene. — 
Radi se samo o tom, da se broj ustrojah i njihova važnost točno 
ustanovi, da se tim takodjer broj i važnost biljevnih redovah pro- 
nadje. Oken je mislio, da se vazniji ustroji u neznatnijega rašća, 
n. pr. ustroj umnažanja, nemogu usavršiti, već samo niži i ne- 
znatniji, kao što oni hranjenja. — Na temelju ovoga prihvata raz- 
dieli Oken cielo bilinstvo s početka u 4 gromade, koje je on mez- 
drenjačaini ili srčikovicami, stabljičarkami, evietničarkami i plodničar- 
