BILINSKI SUSTAVI. 49 
Kako je ovaj fantastični naravo-mudroslovac za svoj biljevni 
sustav zauzet bio i kako se je sam odveć cienio, najbolje se to 
može opaziti iz njegova vlastitoga očitovanja u uvodu svojih naravo- 
mudroslovnih predavanjah, gdje medju ostalima tako veli: ,Svr- 
nimo samo okom na predstojeći razvoj, te se ukazuje 
podpuna pravilnost u bilinstvu kao najpoglavitiji 
posliedak. Ovo žalostno i bezutješno mnienje, da su 
biline slučajno i bez svakoga reda stvorene, jest sra- 
motno. Ovo osviedočenje, da ipak u ovom biljevnom 
carstvu, koje je skoro bezkrajno i tobože sasvim za- 
mršeno, sve na svojem pravom miestu stoji, ida je po 
broju i obliku sve uvaženo, tješi prirodoznanca u iz- 
traživanjih, veseli ga razmatrajuć tu divnu i neiz- 
mjernu sgradu, te nuka za njom sa svih stranah neu- 
morno i pomno poć ina nju se popeti, ohrabruje ga 
napokon zasve ostale znanosti i za svaki duševnirad“. 
»Mi pako nevidimo ovdje nikakove nove zakonitosti 
do one, koja se već na poznatoj osniva, najme na raz- 
voju ustrojah, i mi opažamo, da cielo bilinstvo nije 
Hpstasdruvo,sneprocjedne jedinattbrlina cu svoje česti 
razdieljena i svaka čest sama za se usavršena postaje 
opet sgradom, koja je nalik osobitoj crkvici u veli- 
kom hramu naravi, koji u svojoj majušnosti veliku 
sgradu sačinjava. Pogledom na razredbu pokazuje 
ujedno srodnost, vrsti broj.“ 
U cieloj ovoj sastavbi nemože se poreći ovomu sustavoslovcu, da 
nije nastojao razredbi novi put utrti k predvidjenomu razvijanju u 
savršenijih oblicih iz nižih po zakonu preobrazbe, pa valja podjedno 
očitovati, premda je ovo nastojanje jalovo ostalo i premda se kri- 
vim pokazalo, da je ipak vriedno svakoga priznanja i da nije ne- 
zaslužno. To je ipak sve, što bi se po mnienju novijih prirodoslo- 
vacah u Okenovu sustavu hvaliti moglo. Ovaj bo prirodoslovac nije 
po njihovu mnienju u nijednoj grani botanike šta temeljita pozna- 
vao, te o svoj nije imao nikakova pregleda, dapače jedva ikakovu 
slutnju. 
Sa znanstvenoga biljoslovnoga gledišta razmatrajuć, nije u tom 
cielom nabrajanju ništa nova, ništa izvorna naći. Redovi se pod- 
puno slažu sa Jussieu-evimi. Naprotiv je tuj naći onih mističkih 
brojevah, koje su naravo-mudroslovci od vajkada ljubili i uzgajali. 
Odtuda imamo današnje svete brojeve, odtuda proizviraše Monas 
R. J. A. XXVI. 4 
