BO J. ŠLOSSER 
Pythagorejacah i Platonacah, dualizam, trojednost (Trias), nabra- 
janje četirih počelah i t. d. Oken osnovao taj brojni sustav samo- 
voljno, razkida ga pravilnim trojno-trostrukim  dieljenjem u mno- 
žinu pravilno poredjajućih se hrpah, stupnjah, četah i t. d. a kada 
je ovaj umjetni okvir gotov bio, natrpa jadne i miroljubive biljke 
unj, neobazirući se na njihov plač i jauk!! — Radi toga se ne- 
može ova razredba imenom naravnoga sustava okrstiti, već se usu- 
prot tomu ima preumjetnim obrazom smatrati i okrstiti! — 
Upravo tako nadje Oken i njekoliko pristašah, koji sliedeći ga 
uzastopce nekoliko sličnih fantastičnih umotvorah u bilinskoj siste- 
matici izumiše. Tako sastavi Franjo Wenderoth, profesor i ravnatelj 
botaničkoga vrta u Mariboru, sustav po naravo-mudroslovnih na- 
čelih, koja se osnivaju na € starih počelih. 
On razredi bilinstvo u 4 reda, i to 1. red: Korienjače ili Pod- 
zemnjače. II. red: Stabljičarke ili Vodnice. III. red: Listnato bilje 
ili povjetrenke. IV. red: Cvietnjače ili Svietloše. 
U svakom od ovih 4 odielah opetuje se isto razmjerje četvero- 
struko, kamo se pododjeli zatim plemena 1 rodovi uvršćuju Y. Više 
priznanja steče Rudolphi sa svojim naravo-mudroslovnim biljevnim 
sustavom, koji je više prama nauku preobrazbe udešen ri. On 
razdieli biljevne ustroje u 2 reda, od kojih se jedan k vodi i zemlji 
(stabljika i korien), a drugi k suncu i svjetlu nagiblje (eviet i plod). 
Po Đ glavnih ustrojih načini Rudolphi O glavnih redovah, kano: 
Korienjače, Stabličarke, Listničarke, Cvietnjače i Plodnjače; raz- 
dieli zatim opetovanjem i spajanjem ovih ustrojah 1. i 9-ti red u 
2; 2-gi 1 3-č1 1 4-ti red u 4 razreda, te tako dobi 16 razredah. 
Boljemu uspjehu mogo se radovati Ljudevit Reichenbach svojemu 
naravo-mudroslovnomu sustavu, kojije takodjer osnovan na idei vla- 
dajućega usavršivanja pojedinih ustrojah, u postupnom redu biljev- 
nih ustrojah. Sustavoslovac ovaj tvrdjaše, da se, kao što se preo- 
brazba u pojedinih individuih ukazuje, isto tako se u cielih redovih 
opetovati imade; jerbo je on mislio, da kao što obće u naravi, da 
tako i u bilinskom carstvu višje obrazovanje i savršenije preobra- 
ženje ima svuda karakterističnim biti. On razlikuje 2 glavna raz- 
dobja u biljevnom životu, najme život u sjemenu, slobodan život u 
rašću i oplodnji. U prvom razdobju proživi zastrta i zatvorena 

T Fr. Vilhelm Wenderoths Lehrbuch der Botanik. Marburg 1921. 8. 
TT. Fr. C. L. Rudolphi, Systema orbis vegetabilis. Dissertatio inauguralis. 
Gryphyae 1829. 8. 
