NOM. SING. MASC. NA 0 INA E. BY! 
na oje imamo drugo postalo načinom spomenutijem naprijed pod 
A, la: prema Gjuroje, Dragoje imamo Gjuro, Drago itd.; po 
tome mislim da su ova na oje postala od onijeh na o tako da je 
onima na o samo raširena osnova novijem nastavkom E, izmedju 
koga je i onoga o umetnuto zijeva radi j, a za njim mjesto da ot- 
padne m došlo opet 0, na kojem se već izvršio poznati zakon, t. j. 
0 se iza j pretvorilo u e; na taj način nije oje ovijeh riječi osobit 
nastavak, nego je jedan elemenat dva puta upotrebljen. A kad ova 
imena na oje postaju od onijeh na 0, koja su, kako još dobro osje- 
ćamo, ipokoristika, niti u ovijeh na oje ima štogod što bi toga zna- 
čenja potiralo, ako ga još neumnožava rečena reduplikacija : onda 
mislim da valja priznati da su i ova imena na oje_ upravo ipoko- 
ristika, prem da može biti da to ne osjećamo ili slabo osjećamo 
osobito mi gradjani. — Nije mi poznata ni jedna riječ koja bi ovamo 
išla, t.j. koja bi postajala rečenijem načinom, a da ne bi imala na 
kraju e; što Miklošić u bildung der slav. personennamen str. 8 na- 
vodi kao srpska imena Bogoj, Bratoj, to mislim da je stavio po 
posesivnom adjektivu ili po prezimenu. 
D. neka narodna imena koja se svršuju na _/, ali postaju drugačije 
nego ona pod 4, nalaze se i sa e na kraju: iurni, prema kojemu 
ima Pagu; Milivoje, Radivoje, prema kojima u starijem jeziku 
imamo Muauxon, Paxugou. — Imena Crpore ne smijem ovamo uzeti, 
jer može biti da je srednjega roda (gen. Strojete); iz istoga uz- 
roka ne smijem ovamo uzeti ni imena Byrme, koje još može biti 
da bi trebalo čitati 3 une. 
6. strana imena koja bi trebalo da se svrčuju na 1jili samo na 
j, imaju još i e na kraju: Antonije, Apnczunie, Fpuropme, Nonernie, 
Wrmarnie, Kopuuumue, Mepukovpnic, Meroxme, Huomue itd. Nahode 
se ovake riječi u starom jeziku i bez e: Kapuronounu, Kacumi, Bracn, 
Tepugacu,  BumuTpn, Hranuxuu, tako još u Vrančića Tiburcij živ. 
19.; u B. Kašića: Baronij živ. isukr. 36. Epifanij 19. Eutimij 86. 
Dionisij 73.; sada tako nije u običaju. Nahode se i bez ?j: MuurTpn, 
kao i danas Dmitar. ' 
idi. 
Takih riječi, kako spomenuh naprijed, ima i u drugih Slovena: 
1. u starom slovenskom, po izvorima koji pripadaju sadašnjim 
' Prenešene su iz staroga jezika a ne dotjerane prema narodnom: Pokrate, 
Aristotile u pomenutom rkp. od 1520, 12, Orbin, zrcalo 303. ali i Aristotio u 
istom rkp. 1b., Orbin, zrcalo 39, Gučetić rozar. 9. 
