D8 GJURO DANIČIĆ, 
plemenima slovenskim a) na o: Bacutako, Nogpuno, Xauuzo, Mu- 
NaH10o, sve iz ruskih izvora u Mikl. lex; iz srpskih izvora ne ću 
spominjati, jer ih ima naprijed dosta, samo neka se spomenu Bakrxo, 
Maprko oba iz srpskih izvora u Mikl. lex.; znatno je posljednje 
ime, jer i danas u svetom pismu tako glasi i u Rusa i u Bugara 
i u Srba, a nema svjedočanstva da je u starom slovenskom dru- 
gačije glasilo: u Miklošićevu rječniku ima i Mapnut, ali je i to iz 
srpskoga izvora, i još mlagjega od onijeh u kojima se nalazi sa 0. 
— b) na e iza j: Bacuuue, Jeourme, Meeogme, Oeorocime, Menemie, 
sve iz bugarskih izvora u Mikl. lex.; iz ruskih izvora mislim da 
gu: Wunronmue Mikl. vergl. gram. III. 23. Nuonucme Mikl. lex. ; 
iz srpskih neka bude spomenuto samo: MIKENICIIE NPEAANELOG KAVE 
Tovmapie cartularius Mikl. lex. 
2. u Slovenaca na o poznata u književnosti prezimena: Dainko, 
Jenko, Metelko, Murko, Zelenko. 
3. u Bugara na 0: atao, Mikl. vergl. gram. III. 221. Bopngo, 
Braauio, Cramnio Mikl. personennamen 9. Baiiko, Boiino,  Aanxro, 
Ayuurpamko, MNerpamko itd. Mikl. ibid. 16. 
4. u Rusa na 0,i tou Malorusa : abao, Taro, IaBio, Ierpo, 6a- 
Auo, 6aruo, 6uuuo, nenmo, Lpuuuo, HNaBryuuo, Ierpynuo  Osadca, 
gram. 46.92.  GaTbKO,  60liko, 6y3bKO, CTpPBOIIKO, Te3KO, BacmIsko, 
Fpunko, HOpko, INIeBqenko, OcnoBanenko ibid. 46. Buuuko, io6xKo, 
Braaumupko, Hsanko, Borzamko, Cremamxo itd. Mikl. personennamen 
16. Byauzo, Apouuzo, Paaguio, Crannro, Crpouio, Tomulo itd. Mikl. 
ibid. 9. Može biti da su neka izmegju ovijeh i velikoruska. 
5. u Poljaka na o: wujcio, Josio, Stefcio, 'Tadzio, ojeunio, dzia- 
dunio. Mafecki, gram. D7.214, Pietrko Mikl. personennamen 16. 
poznata prezimena: Baszko, Chodzžko, Oezko, a i biedaczysko, 
chlopisko govore se i u muškom rodu. Mafecki, gram. 214. _ 
6. u Čeha na o: Zdenko, Hromfdko, Rečatko, Vrtatko; mnogo 
više u Slovaka: dedo, ujeo, sviko, dedko, deduško, Janko, Jožko, 
Palko, Pavko Štur, nauka reči slov. 135. 
1. u lužičkih Srba na 0, u donjih: Basto, Frido, Juro itd. Mikl. 
vergl. gram. III. 553. — u gornjih, ali se misli da su vokat.: daro, 
časo, človjeko, ducho, Jano, krawco, krfesćano, mžodženco, nano, 
roko, susodo, syno, itd. Pfuhl, laut- und formenlehre 36. 37. 38. 
Kako spomenuh, za ove se gornjo-lužičke oblike veli da su voka- 
tivi; a priznaje se da se govore i redovni vokat.: človječe, susodže 
itd. Pfuhl ibid. Ne znam je li gdje kazano kakva je razlika iz- 
megju ovijeh redovnijeh vokativa i onijeh na 0; može biti da je 
