GJURO DANIČIĆ, 05 
Može biti da bi ovom tumačenju trebalo jošte što, da bi bilo u 
pojedinostima jasnije ili istinitije, ali mislim da mi se u to nije po- 
trebe ovdje upuštati, jer i iz ovoga što rekoh mislim da se dovoljno 
može vidjeti kakav je komparativ u starom slovenskom jeziku, — 
dovoljno za stvar, koju sam rad dalje razložiti. 
Da je i u našem jeziku bio taki komparativ, to se po sebi razu- 
mije; nego se pita — i ja sam rad u ovoj raspravici pokazati — 
kako je ikad je od takoga komparativa, koji smo i mi negda 
imali, postao naš sadašnji. 
O sadašnjem našem komparativu poznato je: 1.da u nekih adjek- 
tiva ima ono š od nastavka i u onijem padežima u kojima ga prije 
nije bilo: nom. sing. mase. ljepši; 2. da u drugih adjektiva nema 
toga š ne samo u onijem padežima gdje ga ni prije nije bilo, nego 
da ga nema ni u drugima, gdje je prije bilo: boljega, manjega; 
3. da se pred tijem š, gdje ga još imamo,ono tii (ili ali) 1 mii pre- 
tvoreno pred š u s, sa svijem izgubilo tako da se ne samo gla- 
sovi mii (ili ali) više nejavljaju, nego se ni konsonanti pred izčez- 
lim u (od mil) nemijenjaju: ljepšega. Rekao bih da naš komparativ 
vrlo jasno pokazuje šta biva u jeziku, kako jezik prolazi, upravo 
pred oči nam stavlja u sebi istoriju jezika: kad sadašnji naš kom- 
parativ, ili ovo što o njemu rekoh, isporedimo s onijem što rekoh 
o starom slavenskom komparativu, koji je negda i naš bio, vidimo 
gdje se nešto uklanja sa svoga mjesta gubeći silu držati se ondje, 
pa se ili uvlači na drugo mjesto, gdje opet nestaje sile koja bi mu 
branila uvući se ondje, ili ga nestaje: — vidimo dakle neko mije- 
šanje i u tom miješanju nestajanje. : 
Da vidimo sada kako je u nas prošao stari komparativ. < Dekli- 
nacije njegove nemislim ovdje razlagati, samo ću napomenuti da 
mu je ona sad složena. 
11. S nastavkom mil: 
1. Sačuvao se starinski komparativ do danas u nom. sing. mase. 
laneutr.: 
a) u adj., od kojih nema positiva: aa) mase.: nom. M 907. P. 1. 
N. Ranj. 22. Zlat. 35 b. Orb. 57. veći N. Ranj. 45. St. pis. 1, 104. 
2,43. 424. Hekt. 2 _ b. Zlat. 36 1. Bud. 98. Vran. rječ. D9. Band, 
44. Andr. put. 274. gori Guč. 2850. Mik. 119. uauu Sav.. 7. manji St. 
pis. 1,80. 2, 6. 409. 4, 264. Guč. 181 Vran. živ. 4. Kaš. 48. — bb) 
neutr. (ili adv.) some M. 210. 480. 449. P. 99. St. pis. 1, 99. Zlat. 
29. Bud. 38. Vran. Ziv. 18. geke M. 210. 238. 490. P. 21. Band. 
20. Mrn. 22. gorje N. Ranj. 48. gore St. pis. 4, 450. Guč. 280. 
REG A A XXVI 5 
