O HRVOJI. 19 
brovačke ladje, nego mu i s ove strane 18 studenoga 1401 za od- 
govor: ,pišeš, kako knez Markul proti volji kralja ugarskoga 
tvojoj ulize u Omiš, te pitaš pomoć po moru od nas proti njemu, 
ti si silan, i lasno ti ga predobiti, a nam nije se u tom pačati“ (Pu- 
čić I. 35). Ivan knez cetinjski, svak _ Hrvojin, zahtievao je od Trogi- 
rana, da mu pruže svoje brodove, kojimi bi zapriečio prolaz hrane 
u Omiš, no 7 rujna 1401 'Vrogirani se izpričavali tiem, da jih ne- 
maju (Lucio Mem. 379). 
Medjutim se Ladislav predobićem Napula mal da ne riešavao 
svoga neprijatelja, dočim se s druge strane u Ugarskoj dizala 
strašna buna proti Sigmundu, tako da bi napokon u zatvor bacen. 
Upotriebivši taj metež, koj na kratko cielom zemljom zavlada, 
Ostoja, bosanski kralj, po Hrvoji pozva naše primorske gradove, da 
se za Ladislava izjave. Hrvoja se prisizao Zadranom kao namiest- 
nik Ladislava i Ostoje, da, ako se za Ladislava izjave, on će jih i 
Ostoja braniti proti svakomu; čega radi oni mu odpraviše svoje 
poslanike na dogovor, a 22 lipnja 1401 davali su jim ovlast, da 
dotičnu pogodbu utanače (Lucio. De Reg. V. 4.). Nego Ladislav 
nije znao upotriebiti te okolnosti, koje su ga lasno k cilju privesti 
mogle. Jedva g. 1402 poče o tom osbiljnije raditi, kada se već 
bio Sigmund tamnice riešio 1 oporavio. Ostoja u ovo doba kanio 
je u primorju pri Neretvi sagraditi grad, poglavito za to, da po- 
stane stovarištem njegove kraljevine na morskoj obali: nego se 
tomu Mletčani protivili, a samo mu dopušćali, da dvie galije u 
Mletcih oboruža. Isti kralj posla tada u naše strane Hrvoju i Ivana 
cetinjskoga, s naputkom, neka nastoje o tom, da kao Zadar i ostale 
primorske gradove u ime Ladislava pod bosansko okrilje prikupe. 
Trogir i Šibenik rado se u Kninu podložili; a Hrvoja kao na- 
miestnik Ladislavov i Ostojin nezakasni potvrditi jim sve pravice, 
koje su do tada u obće uživali (13 svibnja t 15 lipnja 1402). 
Spljet se ustručavao; te videći, da mu nemože pomoć od ŠSig- 
munda, ponudi se Mletčanom; ali mu ovi 1 listopada 1401 odgo- 
varali: rogamus e0s, quod si non  assentimus et complaceamus pro 
nunc sue intentioni, habere nos placeant pro excusatis (Secr. Cons. 
Rogat.): te je napokon morao i on sliediti primier ostalih gradova. 
Dne 15 prosinca 1402 i Spljećanom Ostoja potvrdi stare povelje. 
Odpornost Kliša prelomi Ivan knez Cetinjski, predobivši ga silom 
prosinca 1401. Jedino Dubrovčani, bojeći se moćnoga susjeda, od- 
lučno su svaku ponudu odbijali; dapače 12 svibnja 1402 ponove 
prisegu viernosti Sigmundu pred njegovimi poslanici. Hrvoja, koj 
