O HRVOJI 83 
slave i vlasti. Odluči on dakle oplakati tu uvriedu nanešenu svojoj 
domovini Ostojinim srušenjem s priestola. U tu svrhu 19. siečnja 
1404, sklopi on u Zvečaju sa Dubrovčani tajni savez proti kralju, 
koj se ovim na novo ratom grozio (Mikl. 252). Saveznici smierali 
su na to, da Ostoju sbace s prestola, a miesto njega proglase bo- 
sanskim kraljem kneza Pavla Radišića, koj se u to doba kao pro- 
gnanik u Dubrovniku nalazio. Dubrovčani su pako Hrvoji obeća- 
vali, da će ga sa Sigmundom izmiriti. Ostoja, čim doču te glase, 
umah pohiti u Budim, da pomoć izprosi. Da se je tada Ostojina 
stranka sbilja oružja latila, vidi se iz toga, jer po Sigmundovu na- 
logu ban Ivan Morovički provali s vojskom do obsiednutoga Bo- 
bovca, i ustaše zatjera. Do mala ipak Hrvoja pusti se u dogovore 
sa svojim kraljem, te bude mir, o kom sam Hrvoja obaviesti Du- 
brovčane, te jih bodrio, da se i oni s Ostojom pomire; a oni su 
taj savjet u odgovoru od 14. ožujka 1404. odobravali 1 u načelu 
rado prihvaćali. Nego se ovo pomirenje usprkos Sigmundovu na- 
stojanju nedogodi. U tom, nezna se pravo s čega, no vierojatno 
sbog nesnosnog ponašanja svoga kralja, sada na ugarsku silu na- 
slonjena, bosanski velmože, medju kojimi i Hrvoja bez sumnje kao 
glava, urote se, te Ostoja bude iznenada krune lišen, a miesto 
njega na prestol podignut Stjepan 'Tvrdko Il. Tvrdković, naravni 
sin. Tvrdka I. 
I za Tvrdkovića Hrvoja se prikazuje na prvom  miestu medju 
hrvatskimi velmožami. Njegovi su savieti bii kao zapoviedi u kra- 
ljevu dvoru primljeni i izvršeni, kako nas uvierava i dubrovačka 
listina od 23. ožujka 1409. (Pučić I. 59). On osta pako i nadalje 
u naših krajevih svemoćnim namiestnikom Ladislava napuljskoga, 
koj, listom od 16. lipnja 1404. preporučujući ga mletačkoj repu- 
bliki, moljaše ju, neka Hrvojinim poslanikom i poslanicam kao nje- 
govim vieruje (ZDucio. Mem. 385). Hrvoji pako kao uzdarje za 
njegove zasluge 19. rujna 1406. darova Ladislav grad Prozor istim 
Hrvojem sagradjen, sa svim što mu pripadalo, i još njekoja druga 
miesta. (Arkiv VIL 58.). S druge strane Sigmund ga osvadjao radi 
svega, što se u Dalmaciji i Bosni dogadjalo, te ga nazivao capitalis 
nostve majestatis emulus (23. prosinca 1405. Fejćr X. IV. 397.): 
a da mu se osveti, stade kupiti vojsku na Bosnu. Glas o tih pri- 
pravah kraljevih već za rana povede Hrvoju i Tvrdkovića, da 
svoje tvrdjave na sievernoj granici valjano oboružaju. Zatim sadje 
Hrvoja u primorje, valjda što se s ove strane bojao Nikole kneza 
senjskoga i Dubrovčana. Po njegovu nalogu početkom ove godine 
TP 
