O HRVOJI. 85 
dapače pozvao u svoj dvor u Budim na dogovor. Ovo se dogodilo 
još koncem god. 1408, jer već 6. siečnja 1409 Sigmund svojom 
poslanicom te njekim ponosom naviesti taj mir 'Trogiranom: audi- 
tis, prrout non ambigimus, pace, unione et concordia inter nos et 
domimum Hervoyam ducem Spalati ete. ac universitatem regni nostri 
Bosne initis, factis et feliciter consumtis, te ih korio, što mu još nisu 
poslanike upravili '. Hrvoja uslied toga mira podje dakle u Budim, 
i bude izvanredno počašćen i pogošćen. Sigmund potvrdi mu tom 
prigodom čast spljetskoga kneza i imanja; darova mu mnoge gra- 
dove i miesta; učini ga svojim kumom, i prsa mu ukrasi skoro 
ustanovljenim zmajevim redom. Hrvoja o svem tom nezakasni oba- 
viestiti svoju prijateljicu dubrovačku obćinu; na što mu se ova malo 
kašnje, naime 9 veljače 1409, liepo naradova (Pučić I. 94). 
S ovim mirom i savezom utanačenim medju Sigmundom i medju 
Hrvojem ovaj prestade biti namiestnikom Ladislavovim u našoj zemlji. 
Sigmund pozva sada naše primorske gradove, da mu se podlože, i 
svi se odazvali osim Zadra, u kom se Ladislavova posada nalazila. 
Ladislav već se davno osvedočio bio, da mu više obstanka nema 
u ovih stranah, a kad mu dodje glas o bosanskom porazu io smi- 
renju Hrvoje sa Sigmundom, nepočasi časa odpraviti svoje poslanike 
u Mletke, da republiki za novac ustupi ono malo posieda, što mu 
jošte ostajalo u našem primorju. Dne 9. srpnja 1409 dotična po- 
godba bi utanačena u Mletcih. Mletčani za 100.000 dukata ne samo 
si prisvojiše Zadar i još njekoja mjesta tada u rukuh Ladislavovih, 
nego i pravo tobož njegovo na cielu Dalmaciju. 
Medjutim Dubrovčani 20 srpnja 1409 Hrvoji predlagali, neka se 
dogovori sa hrvatskim banom, te oba sakupe po svih gradovih u Dal- 
maciji i u Senju sve galije u jedno miesto, gdje bi došle i njihove 

1 Lucio. de Reg. V. 5. — Iz ovoga dalo bi se izvesti, da Hrvoja nije su- 
djelovao u bitki kod Dobora; valjda se tada nalazio u neskladu sa Tvrdko- 
vićem; da su Hrvoja i bosanski stališi poslie onog poraza pripoznali Sigmun- 
dovo pravo na bosansku krunu; da se medjutim Ostoja silom dokopao opet 
bosanskoga prestola bez Sigmundove privole i proti volji Hrvoje, koj se zato 
ustručavao pripoznati ga za svoga vladara. Ovo nam pako sve jasnije potvrdjuje 
Hrvojin list od 27 travnja I411 iz Jajca na Spljećane, kojim jim nalagao, neka 
darovnicu, njegda Ostoji učinjenu, unište: cum idem Ostoja olim rex a jan diu 
se adheserit Turchis et rebellibus Bosnensibus contra et adversus regiam majesta- 
tem Hungarie videlicet serenissimum principem et dominum dominum SŠigismun- 
dum regem Hungarie etc. effectus est infidelis et adversarius dicte regie maje- 
statis suisque omnibus bonis positis et repertis in quibuscumque terris et locis 
eidem domino nostro regi ipso facto et jure illico est privatus. (Lucio Mem. 391). 
