104 FR. RAČKI, 
njezina služba opazuje i u drugom redku. Ali sliedeće poslije prve 
rieči nijesu razstavljene, već su uzastopce vezane. 
Pošto su pismena i znakovi i kratice tako jasni, da ne mogu 
biti jasniji: koja se dužnost namiće razriešitelju? Ni jedna druga, 
nego da slična pismena ne pomieša; da rieči u jednu hrpu vezane 
razstavi i da kratice vjerno razrieši. 
Držeći se ovih načela pristupam k čitanju samomu. 
Prva rieč, koju piknja od sliedećih razstavlja, svakomu jest do- 
voljno jasna, i ima se čitati BRANIMIRI. Ovdje su R i A ujedno 
svezani, a I dolazi upisano u tri slova, na ime N, M i R. 
Dolazi hrpa pismena, onih na ime do druge piknje, u kojih se 
čitanju i dieljenju dojakošnji razriešitelji razilaze i gdje se upravo 
griješi. 
U početku ove hrpe pisme A prislanja se na sliedeće pisme N, 
koje je sa sljedećim pismenom N sliveno; isto setako peto pisme H 
prislanja na prediduće, četvrto, pisme O. Pisme R imade na dol- 
njem zavinutom potezu znak kratice, koja se po zakonih paleogra- 
fičkih ne dade drugačije razricšiti, nego da je postavljena mjesto 
okonke um. S toga rastavljajući ovih pet pismena od sliedećih sa- 
stavljam jih u jednu rieč, koja glasi ANNORVM. 
Sliedeće šesto pisme ove hrpe jest X, sedmo P, izpod kojega 
upisano je osmo I; ali nad pismenom P je kratica; a ona u tom 
društvu t. j. nad P, pred kojim je X a za kojim je I sjeća nas 
na kršćanski monogram, te se ova tri pismena imadu izviestno sa- 
staviti u jednu rieč, koja razriešivši kraticu glasi CHRISTI. Prem 
ono pisme I pod P upućuje nas na drugi padež, to bi se moglo 
ime čitati i u prvom padežu, ako bi to smisao zahtievao. Istina je 
da se CHRISTVS obično pokraćuje na XP ii XPS ili XS. 
U ove tri rieči ne ima razlike u čitanju. Ova razlika počima 
sada. Deveto pisme ove hrpe jest jasno izraženo S; sliedeće (10) 
pisme, koje je kano maiuscula provučeno izmedju obiju crta, naliči 
rimskomu E; ali ono ne ima u sredini kratke položite crtice, te s 
toga ne može biti E nego je oštro uklesano C, što se potvrdjuje 
njegovom funkcijom u cieloj rieči. " Na ovo C prislanja se s prieda 
pisme A, izraženo kano minuscula dobe karolinske. Ovakovo ve- 
zanje pismena A sa sliedećim nije neobično ni na drugih spome- 
nicih. Sliedeća dva (12. i 15.) pismena jesu sasma razgovjetna, 
naime u jedno slivena R i A. Ovdje zaključujem rieč i čitam 
* Ovoga je oblika pisme U kod Chassanta; Dictionnaire des Abbrćviations. 
Ed, III, P. 13. Br. 6, 
