PISMARE I KNJIŽNICE DALM. 10% 
darskoga priora Draga, koja se u zemaljskom arkivu zadarskom 
čuva u matici, čita se: ,Anno ex quo redemptor humani generis 
dns ice xe sacra carne ex  intemerata ujrgjne maria  recepit miil 
(esimo) XCVI“. Ovo je ona ista, samo još razširenija formula. 
Nepravilnosti jezika latinskoga u onoj formuli na mućkom ka- 
menu neće se nitko čuditi, tko je ikoliko listina one dobe, ne samo 
naših nego i stranih, pročitao. ANNOR(um) stoji u gen. plur. mjesto 
u abl. sing. ANNO." Na dalje čita se CARNE mj. CARNEM 
prema pučkog. romanskom jeziku, koj je, kako je poznato, još 
mnogo prije pobrkao padeže i rado odbacao na kraju M i S (em, 
um, us). 
Rieč ANNOR(um), ja pridjeljujem onoj kršćanskoj formuli, a ne 
predjašnjoj rieči BRANIMIRI, prem bi se napokon i na nju dala 
potegnuti. Ovo činim ne samo s toga, što me sili na to analogia 
izrazena u drugih, najpače navedenih skoro istovietnih formulah ; 
nego i s toga, što se iz kamena vidi, da rieč ,Branimiri“ ne bijaše 
prva u tom ive Pokazuje se na ime, da se kamen s one 
strane nije cieli podpun sačuvao; već da je nješto okrhano. Onaj 
diel, koj se izgubio, ni je po mojem mnienju velik bio, te bih 
ostatak nadpisa najvolio popuniti jedinom riečju: TEMPORE ili 
TEMPORIBVS, ili još i riečju DVCIS. 
Prihvati li se ova_ moja dopunitba, tada bi čitav nadpis glasio 
ovako : 
(TEMPORE DVCIS) BRANIMIRI. ANNOR(um) XPI SACRA 
DE VIRG(ine) CARNE VT SV(m)PS(it). S(eu) DCCCLAXX 
ET VIII. VI Q(ue) INDIC(tione). 
Odavle se vidi, da je čitanje: SACRAM EDEM V IRG(inis) 
MARIE TITVLO SVMPTIBVS SVIS“ — sasma pogriešno i 
neopravdano. 
I tako imali bismo u tom kamenu pred sobom riedak ostanak 
hrvatski iz druge polovice IX. vieka. Ostanak taj je samo odlo- 
mak hrama, kojega je vrieme pod zemlju strovalilo i pokopalo. A 
taj hram prislanjao se dobom na umotvorine gradjevne, koje su u 
srednjoj i zapadnjoj Evropi nastale pod uplivom reformatornoga 
duha Karla velikoga. Viek toga umnoga i poduzetnoga vladaoca 
pokuša preporoditi umjetnost uputivši ju na rimske oblike, koji, 

! Mislim da ne ću pogriešiti naziruć ovdje croatisam  t. j. genitiv plur, 
upotriebljen je u latinštini prema hrvaštini ili u obće slovenštini, 
