FIZIKA ATOMA I MOLEKULA. 1h1 
2. On može biti na sve strane jednako gust a različito napet. 
3. On _ može biti na sve strane različito gust i različito napet. 
Prvi ustroj podmeće Fressnel, a drugi Neumann svojoj teoriji, 
te oba dolaze do slična resultata, jedina je razlika u pravcu titra- 
juće se eterove čestice ili polarizaciji. Obe ove teorije slazu se po- 
dobro sa izkustvom što se tiče lomivosti, samo što se mora nova 
hypoteza uplesti, i to pri Fressnelovoj teoriji da titraji stoje osovno 
na upadnu ravninu, a pri Neumannovoj teoriji, da su joj uzporedni, 
dakle osovno stojeć na Fressnelovih titrajih. Ako treći slučaj po 
metodi jednoga ili drugoga preda se uzmemo, onda nam se pokaze, 
da se ovaj slučaj sa izkustvom neslaže. Sada nam ostaju samo 
prva dva slučaja, koji se opet sa drugimi pojavi neslazu, tako sen. p. 
nemože iz prvoga slučaja dvolomivost izvesti. Drugi slučaj tumači 
dvolomivost veoma lako,-ali ovaj stoji u protuslovlju sa posljedicami, 
koje se izkustvom iz aberacije izvode, isto tako i sa neprekidnosti 
eterova gibanja po Cauchy-evu temeljnom zakonu. Iz ovoga sliedi, 
da se nijedan slučaj neda na sve strane sa izkustvom u sklad svesti, 
svagdje su nuždne nove hypoteze, a iz toga se vidi, da se pojavi 
neodmotavaju iz glavnoga načela, kano posljedica ovoga, nego da 
se svojevoljno izmišljenu temelju silom nameću pojavi, što je protu 
naravno, i što se samo fikcijami postići može. 
Kako mi je poznato, stade se najprvo dr. Subic od etera u svojih 
razpravah o toplini emancipirati. Još 1861 god. kada sam sa ovim 
svojim prijateljem u bližem odnošaju na istom zavodu bio, zavrze 
se ideja o uplivu sveobće atrakcije na atome, koju moj prijatelj 
razvi u svojoj razpravi ,Grundziige einer Molekularphysik“  štam- 
panoj u rade bečke akademije. Razprav: Šubičeva učini mi se nedo- 
statna 1 pristrana, jer se proteže samo na toplinu; za to stadoh raz- 
mišljati i sveobće izhodište tražiti iz koga bismo mogli protumačiti 
ne samo toplinu, nego 1 sve ostale tako zvane imponderabilije. (Ja 
ću za ove naravne pojave zabaciti ovaj stari izraz, koji se neslaže 
s današnjimi pojmovi, pa ću ga zamieniti_sa izrazom ergalija. Ova 
rieč izvedena je iz grčke rieči šgyov = učinak = Werk. Clausijo 
zove u svojih razpravah o mehaničkom učinku topline matematički 
izraz, koji predstavlja učinak topline ,ergalom“. Buduć da naravni 
pojavi nisu ništa drugo nego vidjeni učinci prirodnih sila, tako ih 
podpunim pravom ergalijami zvati možemo.) 
S. 2. Moji nazari o atomih: Atomi su najsitnije čestice, nestis- 
ljive, neraztezljive; čestice, koje nikad nemienjaju niti svoje naravi, 
