FIZIKA ATOMA I MOLEKULA. gd 
jedne kruglje, pomičeli se ova stalna točka ravnom linijom, onda 
opisuje os zavijenu tuljčevu plohu, a pol krivulje po elipsoidih. 
c) Ako se ravnina samo izmedju stalnih medjah okolo jedne ne- 
pomične točke giblje, onda nutira slobodna os izmedju stalnih medjah. 
d) Ako ravnina stoji nepomično, onda se čestica vrti okolo stalne 
slobodne osi nepromjenivom brzinom. Iz prvoga kano sveobćega 
slučaja možemo ostale izvesti, ako funkcije, koje ovo gibanje ozna- 
čuju, pri integraciji ograničimo dotičnimi granicami. 
Da odnočaje vrteće se mase točnije upoznamo, neću ići sa svim 
putem, koji je razvio Poinsot u svom djelu ,Thćorie nouvelle de 
la Rotation des corps“, nego ću gledati da isto postignem, u koliko 
naša zadaća, zahtieva što eksperimentalnim putem što popularnom 
matematikom. 
S. 3. Neka bude AB slika 1. slobodna os, okolo koje se masa 
M viti, ova os neka ide kroz središte mase, a smjer vrtenja neka 
pokazuje strjelica 4. Recimo dalje da je vrćenje mase probudjeno 
uplivom trenutih dvojka PP sa spojnicom 4, momenat ovih dvojka 
je onda = Fa. Masa će se sada okolo osi AB nepromienivom br- 
zinom vrtiti, a os će ostati u nepromienivom položaju. Ako upo- 
triebimo nove dvojke Q&5, koje su prvimi dvojkami suprotivne, sve- 
jedno bile ove prvimi dvojkami uzporedne ili ne, onda bi mislio 
čovjek da će nove dvojke ukinuti jedan dio prijašnjega učinka, 
pak da će se uslied toga umanjiti brzina vrteće se mase. To bi se 
u istinu dogodilo, kada bi os AB zakvačena bila; buduć da je os 
AB slobodna 08, onda opazimo, da uslied novih dvojka slobodna 
os drugi položaj zauznie pridržeć iste pole. Nove dvojke troše se 
dakle samo na obrtanje slobodne osi AB a ne na umanjivanje br- 
zine vrteće se mase. Nu viditi ćemo slučaje malo kašnje, pri kojih 
se brzina ili umanjava ili povećava. Usljed novih dvojka pod gore 
navedenimi uvjeti stane se os AB u ravnini AKCLD gibati ili vr- 
titi, a to vrtenje može se tako protezati, da se os AB sasvim obrne, 
tako da A dodje gdje prije BD stajaše a B na mjesto A. Iz slike 
2. vidi se novi položaj osi AB, isto tako i smjer vrteće se mase, 
koji je sada suprotivan prvomu smieru. Ako dalje upotriebimo nove 
dvojke, onda će se os AB opet stati obrtati, dok zauzme novi ne- 
pomični položaj koji odgovara ravnini novih dvojka.  Opetovanom 
porabom novih dvojka i mienjanjem njihova pravca možemo slo- 
bodnu os prisiliti, da svoj položaj svaki čas mienja i svaki moguči 
položaj zauzme kako prije rekosmo. Ovo što o vrtenju slobodne 
R. J. A XXVI. 8 
