FIZIKA ATOMA I MOLEKULA. UBI 
vremena opet natrag povraćati moraju, i privlače se opet tako dok 
se susretu, kroz to postane novo udaljivanje i približavanje, a tim 
gibanje koje mi u obče nihanjem zovemo. 
Bada ćemo smiešati u jednu posudu množinu atomah različite 
naravi, pak ćemo jih prisiliti njekimi uvjeti, da jedan na drugoga 
djeluje. U ovom slučaju možemo pitati: Je li ravnina dvojkah, koje 
pojedine atome nagone, da se okolo slobodnih osih vrte nepomična 
ostaje glede polah atomovih? Mi možemo na temelju ovoga što već 
Znamo reći, da će usljed svaki tren ponavljajućih se udaraca i rav- 
nina dvojka svaki tren svoj položaj mienjati, jer je upliv sa svih 
stranah različit. Pogledajmo na jedan posebni slučaj, koji se sigurno 
u našoj smjesi dogoditi mora. Slučaj mislimo, pri kom se dva atoma 
točkami susretu, pri kojih je pravac vrtenja onaki, kako u slici 6 
naznačismo, i pri kojih je o==0, ili pri kojih stoji razmjer o:o, = 
r:7v,. U ovom slučaju prestaje svako kuckanje atoma, daklen i 
napredno gibanje, nego se jedan atom vrti po površaju drugoga 
kano kotač po kotaču, a privlačna sila tišti jednoga prama drugom, 
tako da se bez vanjskoga upliva nikako razstaviti nemogu. Dva ili 
više ovako spojenih atoma zvati ćemo slučenimi atomi ili molekiilom. 
Pod uvjeti, koje navedosmo, mogu se jednaki atomi iste materije 
samo po tako slučiti. Nepfr nemogu se jednaki atomi po ovoj teo- 
oriji nikako  slučiti, jer bi inače pravac vrtenja od najmanje dva 
dirajuća se atoma suprotivan biti morao, a kada bi to bilo, onda 
mora usljed suprotivnih sila jedan atom od drugoga odskočiti 
molekiil se razpasti. P4renje atomah jednostavnih tielesah potvr- 
djuje i praktična lučba svojim izkustvom. 
U slici 9. vidimo dva atoma složno se vrtiti, u slici 10. rada bi se 
tri atoma u molekiil slučiti, ali vidimo da je pravac vrtenja atoma 
B suprotivan pravcu vrtenja ili atoma A ili C, kako se B vrti ili 
u smislu a ili bd. U svakom se slučaju mora atom B susresti su- 
protivnom silom budi sa A budi sa €, i u svakom slučaju mora 
odskočiti, i tim se molekiil razpršati. 
S. OD. Elastičnost, krhkosti tvrdina materije nevisi od elastičnosti, 
krhkosti i tvrdini pojedinih atoma, koje kako rekosmo nepromje- 
nivim držimo, nego vise od praznoga prostora N slika 11. Da to 
jasnije protumačino, uzeti ćemo dvije sile Pi P koje atome Ai B 
na protivne strane vuku, usljed toga približiti će se atom € atomu 
D zaradi medjusobne privlake; ako sile P i P“, malo popuste, ili 
će se atomi a i B povratiti u staro ravnotežje. ili im to neće više 
