118 M. SEKULIĆ, 
biti moguće. U prvom slučaju radile su sile medju granicami ela- 
stičnosti, u drugom smo prekoračili ovu medju, ali nismo još došli 
do onoga časa u kom se masa razpada; ovaj slučaj odnosi se na 
stalno uvijanje. Kada pako sile Pi P“ razvuku atome A i B tako, 
da se atom C dirne atoma D), onda jedan od drugoga odskoči jer 
je pravac njihova  vrtenja suprotivan, kako slika pokazuje; ovim 
odskokom razprši se molekiil a masa se lomi, ovo je medja čvrstine, 
S 6. Učinak ili veličina rada jednoga atoma usljed vrtenja piše 
se ovako 
Uk nz 
wW znači kutnu brzinu, a 7 momenat tromosti, ako se pri ikakvu 
radu atoma potroši sva brzina o. Sjetimo se sada opet one smjese 
različitih atoma u našoj posudi, gdje uvjeti za lučenje i slučenje 
obstoje, onda možemo opaziti, da se najprvo oni atomi slučiti mo- 
raju, pri kojih je ovaj učinak ili sa svim ili skoro jednak, jer uz 
jednaku brzinu lako se osi atoma tako izravnaju, da se mogu toč- 
kama jednake brzine dodirnuti. Brzina kojom se atomi slučivaju 
zavisna je dakle od izraza U—U, = 160T—10T,. Ovaj izraz 
prikazuje nam dakle lučbenu srodnost, ili lučbenu energiju kako 
ju Englezi zovu. Ako je razlika U—U veća, onda su udarci žešći, 
a usljed toga postane 1 žešće nihanje atoma, koje se kano ergalije 
očituje. Najveća je razlika U—U pri onih atomih, koji se eksplo- 
sivnim načinom  slučivaju ili luče, a najmanja je pri tako zvanoj 
regelaciji. Da ovaj zadnji slučaj bolje protumačimo, navesti ćemo 
jedan primjer, koji ujedno služi za tumačenje same regelacije. Fa- 
raday je spazio, da se snieg u led pretvoriti može mehaničkom 
silom, buduć da se čestice od sniega rado jedna druge hvataju. On 
zove ovaj pojav regelacijom leda. Slušajmo kako ove pokuse čini 
njegov učenik Tyndall. On je načinio kalup A (slika 12.,) pak je ja- 
micu natrpao punu u vrh sniegom, zatim je nabio zaklopac B i 
stiskao sve skupa velikim tlakom, kad je kalup otvorio, izvadio je 
kruglju C čistoga bistroga leda, kano da se kruglja sama od sebe. 
iz vode sledila. Isti je pokus učinio pilotinami od leda, najposlije 
je savio cielu šibku od sniega ili od pilotina od leda, najzad reče 
svojim slušateljem: ,Kada bi stajalo truda, ja bi vam savio cieli 
konop od leda i na njem zametnuo čvor“. Za tim uzme Tyndall 
komad leda pa ga proreže pilom, onda prisloni rezane plohe jednu 
na drugu, te pokaže tim, da se za tren plohe slede, ili da jedna za 
drugu prione, isti pokus može se i pod vodom izvesti. Ovim se 
