FIZIKA ATOMA I MOLEKULA. 119 
pokusom  čudismo, po kratkom razmišljanju dodjosmo na to, da 
jeto svagdanji pojav. Ja sam pokušao ovu regelaciju raztegnuti i na 
druge tvari, pa sam opazio, da se ona pojavlja pri olovu, tutiji, 
kositeru i drugih kovina, samo treba pokus učiniti u onaj čas, 
kada se kovina stane taliti ili raztaljena mrznuti. Da ovoga svoj- 
stva nema, nebi mogli nikako dvie kovine pritaliti, ili kovine legi- 
rati. Ovo svojstvo kovina upotriebljavaju u tvornicah, gdje željezo 
iz ruda tale, i miešajami u velike mase prije nego pod kladivo dodje 
sbijaju. (Gore rekoh, da je to svagdanja stvar, i dakako, da što 
nevidimo to pri vosku, smoli, loju itd.? Kako rekoh, da je to pri 
kovinah odvisno od topline, tako to valja i za ostale stvari, a što 
od ostalih stvarih držimo, to valja i o ledu, jer veoma smrzao snieg 
nismo kadri u grudu sbiti, što i djeca koja se grudaju znadu; tek 
onda, kada snieg malo odjuži — kako narod veli — tek onda stanu 
se djeca grudati. 
Što se toplinom izvesti može, to se dade i tlakom učiniti, jer 
je poznato da se svaki tlak ili udarac može u toplinu pretvoriti 
ili da je mehanički učinak toplini aequivalentan. Ovaj primjer po- 
tvrdjuje našu teoriju, jer atomi su u ovom slučaju u sličnom ili 
jednakom slučaju, isto tako njihove osi i smier vrtenja, daklen mo- 
žemo reći, da je za dva atoma razlika učinakah U—U, =0. U 
ovom slučaju slučivaju se atomi bez naprednoga gibanja, zato ne- 
osjećamo pri ovom  slučivanju nikakove ergalije, jer je lučbena 
energija ==0. Iz ovoga sliedi, da je pojam stari, koga zvahu luč- 
benom srodnosti, prazan, prama njemu stoji rieč koju Englezi upo- 
trebljivaju podpuno. 
S 1. Prije navedosmo, da usljed udaracah pri slučivanju i lučenju 
atom& postane i napredno gibanje u smislu sile, nu kada ovo biva, 
a izkustvo nas uči da biti mora, onda svaki atom nosi u sebi još 
učinak, koji odgovara napred gonećoj sili, ovaj učinak za jedan atom 
izrazuje se njegovom živom silom == & mv“. Usljed toga je sve- 
ukupni učinak jednoga atoma 
: U= ag :inv-oT) =, | 
Buduć da se učinak # mv? očituje, kano jedna ili druga ergalija, 
tako ćemo ga zvati ergalom ili dynamičkom energijom naprama 
učinku 10" 'T, koga prozvasmo lučbenom energijom. U gore nave- 
denih jednačbah opažavamo onaj vazda i svakud  vladajuči  pojav, 
koji nam se očituje pri vrtećih se strojevih. Uslied tromosti nakupi 
se u vrtećoj se masi njeka sila, koja nam se tek onda očituje, 
