120 M. SEKULIĆ, 
kada motor prestane tjerati, goneć još njeko vrieme radeće makine. 
Princip za žive sile uči nas, da se učinak za napredno gibanje 
može izraziti i koordinatima gibajuće se čestice i to ovako: 
ldZmv"'= >(Xdx-HYdy--2dz) .... 
U ovoj se jednačbi proteže znak 2 na sve gibajuće se čestice, 
X, Y, Z, su komponente na pojedine koordinate, a dx, dy i dz 
pokazuju dva neizmjerno bliza odnošaja gibajuće se čestice. Ako 
je S(Xdx + Ydy + Zdz) podpuni differencial jedne funkcije «(xyd 
.. . Xy'z') za dva odnošaja, n. pr. za početni i dovršni: to 
možemo sve ove oline kano promienive smatrati, i jednačbu medju 
dvie različite periode integrirati. Ova integracija daje 
ZEmv—ižmvyo=xy2 Xy2...) — P(ZgVoZo - +) 
Ovaj je izraz vazda podpun  differencial, ako nedjeluju druge 
sile, nego one koje su zavisne od daljine privlačujućih se atoma. 
U našem slučaju biva to u istinu, jerje to baš podloga naše teorije, 
daklen je gornji izraz podpuni differencijal, te se može medju stal- 
nimi medjami integrirati, samo ako su nam odnošaji na ovih medjah 
poznati. Na temelju ovoga izraza razvija Clausijo drugi zakon o 
mehaničkom učinku topline. Sada smo sveli sveukupni učinak slu- 
čivajućih se atoma na geometrički oblik, koji se ovako piše: 
U= 2(Xdx-+Ydy++Zdz) +4 20T....... I. 
S 8. U onom slučaju, gdje rekosmo, da su atomi tako slučeni, 
da se vrte kano kotač po kotaču, koji ćemo slučaj idealnim, ili 
ako smijem reći, normalnim zvati, u onom slučaju ima lučbena 
energija svoju najveću vriednost, jer naprednoga gibanja nema, 
daklen je ergal=0. Posredovanjem vanjskih sila pretvara se jedan 
dio lučbene u dynamičku energiju, jer ako se ravnotežje u mole- 
kiilu poremeti, budi da osi vrtečih se atoma malo nagnu, ili medju 
stalnimi medjami zastopice nutirati stanu, postane i ono kuckanje 
izmed atoma, a s tim kuckanjem postaje napredno gibanje, a kako 
se to zametne, dobije i prvi summand naše glavne jednačbe njeku 
vriednost, t. j. ergal >0. Ovaj summand stiče njeku vriednost 
samo iz drugoga summanda, jer napredno gibanje postaje udarci i 
trošenjem sile, koja atom vrti. Da to bolje razjasnimo, recimo da 
su A i B slika 13. 
a 1 Bio 
Mr 
