FIZIKA ATOMA I MOLEKULA. P21 

dva atoma, koji se susretaju, pri prvom udarcu vrti se točka a 
atoma B brzinom 


Ges=E nie za 
Mr+ 
a ista točka atoma A brzinom 
dia. 
nk kat, 
IAL 
Razlika ovih brzina ili sila usljed kojih je brzina postala» ako neide 
preko granice privlačitosti, probudjuje ono kuckanje, koje se tako 
dugo ponavljati mora, dok se osi atoma tako izravnaju da bude 
or,Eo,r,, to jest, dok atomi ne dodju u normalni odnošaj. Cielo 
to vrieme trošiti će se razlika sila, koja sve manja te manja po- 
staje, čim se normalni odnošaj približuje, na napredno gibanje, koje 
s druge strane privlačitost uničtava, tako da se trošenje sila nado- 
knadjuje vazda iz vjekovitoga i neizerpivoga izvora privlačitosti, 
koja je svojstvo materije. Ovdje vidimo, da se pretvara jedan dio 
lučbene energije u dynamičku, prenoseć jedan dio sile jačega atoma 
na slabiji. Samo od sebe udara u oči, da jedan dio lučbene 
energije nemože sam od sebe u dynamičku prieči, jer joj tromost 
smete. Za to pristajemo podpuno uz Clausija_ kada veli: ,Die 
Wiirme kann nicht von selbst aus einem kilteren in einen wirme- 
ren Kčrper iibergehen.“ Ovo razmatranje nas uči, da ista materija 
nemože sama u sebi probuditi nihanje česticah, nego baš narav 
čestica nagoni ih, da se u normalni odnošaj skupe, te da napredno 
gibanje malo po malo u vrtenje pretvore, a to može uvjek biti, 
ako je samo materija slobodna od vanjskoga upliva. Ovo opažavamo 
pri svjetlu toli jasno, da više nesmijemo dvojiti, da bi drugačije 
biti moglo. Izvrći ćemo sumporostroncianov prašak jedan čas sun- 
čanomu svjetlu, za tim ćemo povući taj prašak u podpuno tamnu 
sobu, pa ćemo opaziti, da ovaj sjaji krasnom zelenom bojom njeko 
vrieme. Malo po malo nestane te boje sa svim. U ovom slučaju 
probudilo je sunčano svjetlo u onom pračšku nihanje čestica ili kue- 
kanje atom, u tamnoj sobi nastavi se ono kuckanje dalje, koje 
mi kano zeleno svietlo vidimo, ali ono kuckanje postaje slabije te 
slabije, pretvarajuć dynamičku energiju u lučbenu, koju smo opet 
kadri sunčanim uplivom pretvoriti u dinamičku itd. Isto opazimo pri 
užarenih tvarih. Do sada se je mislilo, da topline nestaje izhlap- 
