FIZIKA ATOMA I MOLEKULA. 125 
Sada ćemo iz jednačbah (a) eliminirati t, da dobijemo značaj kri- 
vulje, kojom se čestica giblje. Nakon toga piše se odnošaj izmedju 
promienivih ovako: 
7) 2 
? fo 
ELO a GORJ E o O g ADEN 
0 
Ova jednačba znači elipsu, dakle je put gibajuće se čestice elipsa 
koja onu nepomičnu točku privlake za svoje središte ima. 
1. Da vidimo, što je sve ovom jednačbom izrečeno, neka bude 
najprvo Vy =0 in =0, to će reći, čestica se počimlje iz ravno- 
težja gibati bez ikakve početne brzine, pod ovim uvjetom je 
x sina hy c0sa = 0ili 

== MALI OZ 
y tang 
Ovo je jednačba ravne linije, njezin se položaj prama koordi- 
natima odlučuje kutom #, a njezin smier znakom ++ ili —. Od 
ovud sliedi, da se čestica iz mirnoga položaja vazda ravnom lini- 
jom odmiče od ravnotežja, a ova se može u drugu krivulju samo 
onda pretvoriti, ako što na česticu izvan ravnotežja udari. 
Ako česticu ništa nesusreta, onda se ona po gore navedenom uvjetu 
giblje linijom ab okolo ravnotežja U sl. 10. Recimo sada da je ova 
čestica na putu od a prama 0 i da se u 0 susrete sa jednom če- 
sticom, koja se niše po ravnoj liniji cd, onda će čestica prva iz- 
maknuti linijom ef i ostati na njoj. Giblje li se čestica najprvo od 
b prama a pa se opet susreta u 0, onda če čestica izmaknuti lini- 
jom gh. U prostoru 1 je x i y pozitivan, dakle i tang+, u prostoru 
2 je y negativan dakle tanga = —, u prostoru 3 je X iy = — 
daklen opet tanga = -H-, au prostoru 4djey= +ax = 
daklen i tanga == —. 
Dakle nam pokazuje znak od tangx smier, kojim se čestica 
giblje, ili kako se sada veli, ustanovljuje polarizaciju. Dalje možemo 
na temelju ove diskusije reći, da čestica ostaje na ravnoj liniji pa 
susretala se ona u točki U s kakvom mu god drago česticom 1 ko- 
liko god puta, čestica pri tom mienja samo polarizaciju. 
) 
= 
ik 
( 
2. Metnimo sada u jednačbu (V) « — 
sliedi 
ver ko 
Q KAJA RAD 
sisi y im il9 
Ovo je jednačba krugova, te pokazuje da se čestica krugom 
