126 M. SEKULIČ, 
giblje. Ovo gibanje sliedi iz onoga po ravnoj liniji, ako se dvie 
jednako jake čestice susretu u točki a ili 0. 
3. Ako se čestice susretu na _ kom drugom mjestu ravne linije 
ab, samo ne na kraju ili u središtu, onda se čestica giblje elipsom, 
a njezin položaj može biti dvovrstan prama koordinatama, kako se 
iz slike 16. vidi. 
Ovaj put pretresivati onu jednačku učini nam se shodan, jer se 
mogu pojedini slučaji na nihalu eksperimentalno dokazati. Kad bi 
strogo analytičkim putem išli, morali bi označiti gibanje česticah i 
fazami, pa jednačbe za obe čestice analitičkim putem složiti i di- 
skutirati. I ovim bi putem do istoga resultata došli. 
S 11. Sada moramo onaj slučaj preda se uzeti, gdje je sila usljed 
udarca veća nego privlačna sila; u ovom slučaju je djelujuća sila 
+ mgr, a jednačba se razvija istim načinom, kano i u prvom slu- 
čaju, samo što u proizvode stupe mjesto trigonometričkih funkcijah, 
eksponencionalne oline; zarad toga neda se olina_ # eliminirati, a 
izraz za i y mogu samo sa # bezkrajnimi postati, što znači da 
se čestica po otvorenoj krivulji giblje, a njezina se jednačba piše 
ovako 
2 2 Vo 


([f_Veose\_iVo Po Va cora Rivom 
e jA —— |€ 
sa reiki, obo zš VI. 
pa i KAR PR O 
2V 9 j 
U svih ovdje navedenih  primjerih držasmo se onih u početku 
izrečenih uvjeta, ali naši s prvine izrečeni nazori o gibanju česti- 
cah neslažu se sa ovimi uvjeti, jer tamo rekosmo, kako u samoj 
naravi stvari lezi, da obe čestice usljed udarca odskoče kada se 
susretu, dakle da se i točka zajedničkoga ravnotežja, dakle ona 
točka iz koje sila privlači, miče. Ovo što u zadnje rekosmo o gi- 
banju čestice nevalja, nego ga upotriebismo, da lakše doskočimo 
zamršenijim odnošajem , na koje ćemo sada prieći. 
S 12. Da gibanje sa pomičnom točkom privlačne sile protuma- 
čiti uzmognemo, motriti ćemo najprvo micanje one linije, koja sre- 
dište dvijuh susjednih u različitih fazah stojećih čestica spaja. Ova 
linija reći ćemo da se miče jednom nepomičnom ravnom linijom, 
koja u smieru čirećega se gibanja leži; iz razloga što su čestice u 
