FIZIKA ATOMA I MOLEKULA. 121 
različitoj fazi, mora se spojnica čestica okolo one nepomične vrtiti 
sve moguće položaje redomice zauzimljuć, ako si mislimo ovu liniju 
čvrsto spojenu sa česticami. Neka bude AB slika 17. smier one, 
nepomične, a i b neka budu gibajuće se čestice, U ravnotežje prije 
početka gibanja. Nakon njekoga vremena doći će a na a', a b na 
b“, središte ravnotežja maknuti će se u 0“. Nakon daljega vremena, 
za koje dodje a u istu fazu gdje prije b bijaše, doći će a u a“, a 
a bu b“, a središte u 0“. Od početka do sada opisala je linija 
ab sve moguće položaje izmedju položaja ab i a“b“ vrteć se okolo 
AB. Kada se spojnica ab ovako giblje onda nas uči viša mehanika, 
da se čestica negiblje više u jednoj ravnini, nego da opisuje kri- 
vulje, koje na površaju drugoga reda postaju. Kada smo jedanput 
to upoznali, onda nam je lako dalje snovati, jer si možemo sve 
moguče sile, koje na čestice upliv imaju, na tri osovno stojeće kom- 
ponente svesti, koje ujedno za osi kvoordinatah uzeti možemo, a 
iz ovih odnošajah sliedi oblik puta, kojim se čestica gibati ima. Da 
ovo razvijemo, okrenuti ćemo isti putem kano u & 10. Zarad toga 
t 
pisati ćemo one tri komponente ovako : 
deka Nin O i i 
dt? aa 1+ OAK dti oma I y; dt“ = +777, 
Iz ovih jednačbah mogu se istim putem i istimi uvjeti izvest 
jednačbe 
Asnt Ve Bess tV e 
Vu nn Vo +D est o 
E snt Vo +F cos WW o 
Svih 6 koeficienta_A, B, C, D, E, F ovih jednačba možemo 
opriedieliti iz početnih odnošajah; a eliminacijom # dodjemo do jed- 
načbe drugoga reda, koja se u obće ovako pisati može: 
Ax" + By" + Cz* ++ 2 Dxy ++ 2 Exz + 2Fy2 + 2Gx + 2Hy + 
NS E Tammi a g m m, me e a ou, ZOVI 
Ovu jednačbu iztraživajuć analitičkim putem, dodjemo do uvjetah, 
kada ona ovaj ili onaj površaj drugoga reda zastupa. "To radeć 
došli bi na poznate stvari, do česa nam ovdje nije, tim najposlje 
nebi ništa druga saznali nego geometričko značenje ove jednačbe, 
buduć da je nam stalo do njezina fizikalnoga značenja, tako mo- 
ramo ju i fizikalnim putem diskutirati. 
