128 M. SEKULIČ, 
S 13. Buduć da je sredstvo kojim sam ovu zadaću riešio sasvim 
novo, tako ću ga obširnije opisati, jer može i drugim za iztraži- 
vanje služiti. 
Eisenlohr_ napominje u svojoj knjizi njekakvo nihalo, koje se uz- 
dužno niše. On je to nihalo načinio od usukane mjedene žice, koja 
je poznata pod njemačkim imenom  ,Hosentrigerdrat“. Ova se 
žica dobije u dućanih kupiti već gotova, ili si ju svaki može pri- 
praviti, i to ovako: Uzme se veoma tanka žica od prilike jedan 
metar duga, a debela kano žice na tamburici, onda se uzme iste 
žice, pa se mota okolo one tako da navoj dolazi do navoja, dok 
se prva žica sva obmota drugom. Kad je to gotovo, onda se izvuče 
ona prva žica, a ona navijena ostane po put šuplja šarafa. Ova 
zica ima čudnovato svojstvo, da se može kano uvonjak raztegnuti, 
onda se sama od sebe steže, i doduše nije ova žica ništa drugo 
nego na blizo savijena leva, koje ćemo joj ime iostaviti. Ako ovu 
levu komice objesimo pa na doljnji kraj objesimo utegu do blizo 
200 grm., onda ćemo opaziti da se leva dobrano raztegne ili pro- 
dulji, ako sada dodamo n. p. još 20 grm. onda ćemo opaziti kano 
pri mom pokusu da se raztegne još za 3'D emt.; dodatkom još 
20 grm., pruži se leva opet za 39 emt i na ovom mjestu, da ju 
izpustimo, onda ćemo opaziti, da se leva niše uz brdo niz brdo 
prilično dugu, do DO nišaja, 1 više. Iz ovoga vidimo da djelujuća 
sila stoji u jednostavnom razmjeru sa odmicanjem od ravnotežja, 
jer kako vidimo, raztezljivost leve raste u istom razmjeru kako i 
utega, daklen kako 1 sila, a stezljivost semora u istom razmjeru sa 
silom smaniškati. Na temelju ovoga zakona gledati ćemo, da oprie- 
dielimo trajanje jednoga nišaja, ujedno izpunjavajuć u $ 10. uči- 
njeno obećanje, jer i tamo bijaše isti temeljni uvjet da sila stoji sa 
daljinom u jednostavnom razmjeru. 
Zato neka bude kod d sl. 18 kakva masa _P, koja je tjerana smierom 
dU =s i silom as, a je razmjerni faktor izmedju sile i puta. U 
drugom položaju, n. p. u e, neka bude kako rekosmo s putem raz- 
mjerna sila axCe iliakoje de =x, da je onda Ce=>s—x, a 
sila je po tom u ovom drugom položaju 4 (s—x). Pitanje postaje 
kolika će brzina biti u €, i za koje će se vrieme masa povratiti u 
C obišav put od € do d i nazad do C. 
Povucimo iz di e osovnice fd i ge, pa učinimo fd = sa, i ge= 
a (s=x). Ako tako učinimo za sve točke puta dC, to će spojnica 
svih krajevah tih osovnicah biti ravna linija 1C, jer sile stoje kako 
rekosmo u jednostavnom razmjeru sa odmicanjem od C. Trokut 
