FIZIKA ATOMA I MOLEKULA. 131 
naše jednačbe (VII) opredieliti možemo. U iu svrhu priredio sam 
si sliedeći aparat. 
U gornjem podu moje sobe sl. 19 udario sam kukicu A, o kojoj 
visi konopac A D (Q), a na kraju konopca utega Q; ovo je običajno 
nihalo, da mi bude lakše ovo nihalo skratiti ili produljiti, provukao 
sam drugi kraj konopca kroz ušicu B, pak sam navio ostali dio 
konopca na vratioce C, koje je sa ušicom u stolu učvršćeno, a može 
se okolo svoje osi ručkom K vrtiti, i tako konopac navijati ili od- 
vijati. Pri ovom običajnom nihalu izrazuje se trajanje jednoga ni- 
šaja poznatom jednačbom 
T="y1 
g 
što nam kaže, da je trajanje nišaja zavisno samo od duljme ni- 
hala. Sada ćemo naviti konopac vratiocem tako da točka A dodje 
na mjesto D, a ovdje na kraj konopca privezati ćemo levu, a na 
njezinom doljnjem kraju privezati ćemo utegu od 220 grm. Ako 
sada povučemo utegu, tako da se leva pruži za 3. Dcom i ako iz- 
maknemo' njom iz ravnotežja nu. pr. do Q“, to ćemo opaziti, da 
kruglja Q opisuje svakojake krivulje. Pozornim motrenjem opazi se 
da je oblik ovih krivuljah odvisan od razmjera u kom stoji trajanje 
nišaja na običnom i na uzdužnom nihalu, to jest od razmjera 'V': T': 
Već kazasmo, kako nam je n ruci da možemo trajanje jednoga 
i drugoga nihala po volji ravnati i usljed toga možemo kombini- 
rati dva nišaja kakve mu drago periode. Nišaji koji nestoje u jed- 
nostavnom razmjerju, daju na složenom nihalu veoma zamašne kri- 
vulje, nasuprot tomu vidimo u sliedećoj 21. slici put gibajuće se če- 
stice, kada trajanje nišajah u razmjeru jednostavnih brojeva stoji, 
tako n.p.ako je TV = T, vidimo slučaje jednačbe u A 10 u prvom 
redu; ako li je T= 2T, onda vidimo krivulje paraboli slične u dru- 
gom redu itd. 
Temeljna ili značajna krivulja vidi se vazda u prvom ili zadnjem 
redu ozgor dolje, a ostale izmed ovih ležeće krivulje proiztiču iz 
istih značajnih krivulja, samo što se nihala slažu različitom fazom ; 
tako je naime izmed prve i zadnje krivulje u istom redu razlika 
fazah uprav pol nišaja. Ovo su poznate linije, koje je već Lissajoux 
razvio oscilacijom dvijuh zujećih vilica na njegovu komperatoru. 
On je projicirao svjetlo, koje su odbijala mala na zvjećih vilicah 
priljepljena zrcala na stienu, te je one krivulje mogao fotografirati, 
Pri mom aparatu vide se uprav sami nišaji, jer su veoma spori 
prama onima zujećih vilica, a na mom aparatu jošje i to dobro, 
*& 
