FIZIKA ATOMA I MOLEKULA. 133 
su zamršeniji.  Buduć da su ostale tvorine inače anisotropične, to 
jest, da su na različite strane različito guste i napete, ili jednako 
guste a razlitito napete, ili različito guste a jednako napete: odtuda 
sliedi neizmjerna množina slučajah ili krivuljah, koje titranjem če- 
stica postati mogu. Sve ove slučaje nije moguće u matematički 
okvir sabrati, nego se mora u pojedinih slučajih iztraživati ustroj 
tiela, a iz ovoga izvoditi dotične pojave. Mi smo u svom teoretič- 
nom razmatranju razabrali samo tri slučaja, i to za izotropični 
slučaj, onda za odnošaj u kom je napetost na dvie strane različita, 
najposlje za slučaj ako je napetost na tri strane različita. Zadnji 
slučaj može nam služiti za odnošaj pri kom je napetost na sve 
strane nejednaka, jer se mogu sve sile, koje na česticu udaraju, na 
tri osovno prema sebi stojeće komponente razložiti, koje nam pred- 
stavljaju onda srednju silu svih okolo čestice nabranih različno ve- 
likih sila. Ovim načinom dobijemo srednje pravilno titranje, koje 
odgovara dovoljno pravom nepravilnom titranju. 
S. 16. Iz onoga, što u posljednjih $S. navedosmo, vidi se jasno, 
da dosadanja teorija, koja predstavlja gibanje čestice samo u jed- 
noj ravnini, nije dostatna za tumačenje vanjskih zamršenih pojava. 
Mi smo uvjereni, da svi pojavi, koje ergalijami nazvasmo, nisu ništa 
drugo nego valovito titranje tjelesnih čestica: to valovito titranje 
mora zadovoljiti ujedno svim ergalijam , jer jedna stvar može biti 
svietla, topla, munjevna i magnetična ujedno, što nebi moglo nika- 
ko biti, kada bi se čestica u jednoj ravnini ma po kakvoj mu 
drago krivulji gibala. Usljed toga moramo reći, da je skoro svako 
gibanje složeno iz gibanjah različitih perioda, a ovako složeno gi- 
banje izrazuje narav ergalije. Kako god u muzici složeni zvuci 
(T&6ne) izrazuju zvek (Klang), tako i ovdje. Na fruli, trublji i gu- 
slah možemo probuditi zvuk a. Ovaj zvuk probudi u ćutilu ne- 
vješta čovjeka tri različita osjećanja, koje ovaj nikako identičnim 
smatrati neće.  Uvježbano uho pozna odmah zvuk a, a razlikuje 
ga samo zvekom. Kako je god glasbeni zvek po iztraživanju Helm- 
holtzovu zavisan od više suglasovah, koji temeljni zvuk ((arundton) 
prate, a ovi su opet od materije u kojoj je temeljni zvuk probu- 
djen : isto tako mora i zvek ostalih ergalija ili njihova narav za- 
visna biti od ustroja materije u kojoj je temeljni talas probudjen. 
Kada je zvek zavisan od suglasova koji temeljni zvuk prate i 
s njim se u jedno jedinstvo slože, onda se moraju čestice onoga 
sredstva, koje glas raznose, po krivuljah višega reda gibati, kako 
prije. dokazasmo, I u istinu sjeća na to već i dr. Young. 
