FIZIKA ATOMA I MOLEKULA. BOT 
vraćaju nakon njeke dobe na isto mjesto redomice; ako li se poli 
nepovraćaju u isto doba na isto mjesto, onda je gibanje nepolari- 
zirano. Talase pri ovom gibanju zvati ćemo nutativne valove (Nu- 
tationswellen). 
S. 20. Da li ovako nutativno_ gibanje u prirodi biva? Iz naše 
teorije sliedi nedvojbeno da biti mora. Mi ćemo uztvrditi da se kano 
munjina očituje. Da vidimo u koliko se ova naša tvrdnja sa izku- 
stvom slaže, napomenuti ćemo glavne nazore, koji o munjini ob- 
stoje, a naime pojav elektrolizni, iz koga se samo narav munjevne 
struje upoznati može. Grotthus drži, da je svaka čestica već po 
naravi dvomunjevna, te da lučbenim učinkom ili samim doticajem 
dvijuh tva-i sve čestice okrenu istolične munjevne pole na jednu 
stranu, na ovom temelju osniva on svoju teoriju elektrolize.  Ma- 
gnus neprima ovih nazora, nego misli da svaki aion postaje lakše 
negativno munjevan, a kation lakše pozitivno, te da se indukcijom 
munjevno postali elektroliti sele na srodnu stranu elektrodah. Ma- 
gnus kako vidimo drži se isto tako dvovrstne munjine, samo što 
ovu nemeće u jednu te istu česticu, nego u — po naravi — raz- 
ličite čestice, a munjinu čestice pusti tekar indukcijom elektroda 
postati. Po Magnusu je daklen svaka čestica jelnomunjevna; prama 
tomu veli Ampćre, da su čestice već po naravi jednomunjevne i to 
jedne pozitivno a druge negativno, u ostalom se slaže sa Magnu- 
som. De la Rive pako veli kano i Grotthus, da su čestice već po 
naravi dvomunjevne, samo on tvrdi, da je jakost polarne munjine 
na različitih česticah različita. Berzelius i Fechner drže opet, da su svi 
atomi već po naravi dvomunjevni, i daje. u njih munjina u neutralnu 
spojena, a očituje se tek onda, kada se ovo ravnotežje poremeti itd. 
Iz ovih glavnih crtah vidi se, kako je stvar nejasna i kako se naj- 
glasovitiji učenjaci motaju i prepiru nevideć čista puta pred očima. 
Sada ćemo pogledati što će biti posljedica naše teorije. Mi re- 
kosmo, da se atomi vrte, i da se promiena te vrtnje očituje kano 
munjina. Čestica se može vrtiti od desne prema lievoj kano kazalo 
ure, ova neka bude pozitivno munjevna, druga koja se vrti od 
lieve prema desnoj neka bude negativno munjevna. Ovake dvie če- 
stice, kako u početku vidismo, mogu se slučiti, i u tom odnošaju 
vrti se jedna po drugoj nepromienivom brzinom okolo stalne osi, 
daklen je munjevni učinak obadvijuh čestica == o. Kako se rav- 
notežje, poremeti stanu osi nutirati, a učinak koji usljed te nutacije 
postane, očituje se kano munjina. Dva atoma, koja se u istom smjeru 
vrte, oni su istomunjevni, te se moraju, kako nam je poznato, 
