FIZIKA ATOMA I MOLEKULA. 139 
sastavinami biti, tako naime ako elektroliziramo mjeden vitriol na 
elektrode od platine, viditi ćemo, da se na jednoj elektrodi bakar 
sluči sa platinom ili da za nju prione uprav kako pokazuje naša 
druga slika n. p. na desnoj strani, na lievu stranu odseli se sum- 
porova lučavka, koja nemože za platinu prionuti, što u naravi obi- 
juh tvari leži. Ovo se može ovako označiti: na desnoj je strani 
stabilno ravnotežje a na lievoj samo labilno. U labilnom stanju 
mora pako ono kucekanje atomah kako na početku rekosmo obsto- 
jati, daklen se mora protumunja zametnuti, a to u istinu biva, 
postaje galv. polarizacija. 
S. 21. Sada smo podpuno dovršili i opisali napredno 
gibanje i vrtenje, sad nam ostaje samo to, da u kratko 
izrečemo plod našega iztraživanja. 
l. Čestica se giblje napred po površaju drugoga 
reda prolazeć točku po točku ovoga površaja. Ako 
se čestica povraća u istih razdobljih na isto izhodi- 
šte "opisujuć jednu te istu krivulju, onda ćemo zvati 
gibanje polariziranim u smislu ove krivulje; ako li 
čestica nepovraćaredovitona početno mjesto, onda je 
se pako gibanje nepolarizirano. Polarizaciju neodlu- 
čuje samo oblik krivulje nego i njezin položaj prama 
pravcu talasa. 
2, Čestica se vrti okolo središta na sve strane, a 
poli opisuju poloide. Poli se mogu u istom razdoblju 
povraćati na isto mjesto opisav jednu te istu poloidu 
ili joj simetričnu, što zovemo polariziranim vrtenjem; 
ili se poli nepovraćaju nakon stalnoga razdoblja na 
isto mjesto opisav pri tom spletene i zamršene po- 
loide, što zovemo nepolarizirano vrtenje. 
3. Istodobno nepolarizirano gibanje i vrtenje jedne 
čestice nosi u sebi sve moguće prirodne pojave. 
To će reći: Cestica koja se giblje po površaju drugoga reda i 
okolo sebe se vrti nepovračajuć se redovito na jedno te isto mjesto 
može ujedno zadovoljiti zvuku, svietlu, toplini munjini i magne- 
tizmu ; što vidimo pri munjevnoj iskri ili nebeskom bliesku. 
Od ovoga sveukupnoga učinka razaberu naša ćutila samo one 
komponente, za koje su polag svoga fiziologičkoga ustroja prikladne. 
Naša nas teorija uči, da pojavah n prirodi biti mora, za koja naša 
sjetila nisu osjetljiva. Svi pojavi za naša sjetila osjetljivi i neosjetljivi 
stegnuti su ovim dvovrstnim gibanjem na jedan jedincati zakon, iz 
koga izvire neizmjerni broj pojava različite naravi, jer najmanjim vanj- 
skim uplivom promiene se budi polarizacija budi razdoblje, budi 
