FIZIKA ATOMA I MOLEKULA. 143 
hovih svojstvih, da nam lakše podje za rukom prieći na sveobće 
matematičke zakone, koji će valjati i za ostale ergalije. 
Što nam je zrak za sve ergalije, to su prozračne tvari za svjetlo, 
dobri munjovodi za munjinu, toplovodi za toplinu itd. Prozračne 
tvari prenose običajno svjetlo onako, kako u nje unidje, prem da 
ne tako podpuno kano zrak. Ako je jakost svietla pred stvari veća 
nego iza stvari, onda se kaže, da stvar jedan dio svietla upija ili 
absorbira. Pitanje postaje, kuda nestane onoga diela, što mi o njem 
velimo, da ga je stvar upila. Dosadanja teorija misli, da se jedan 
dio mehaničkoga eterova učinka prenese na tvarne čestice, te da 
tako svjetlo izgubi njeku čest svoje jakosti. To bi u istinu za 
svjetlo valjalo, kada bi teorija eterova valjala; buduć pako da to i 
pri drugih ergalijah, naime _munjini i magnetizmu biva, koje s ete- 
rom nikakva saveza neimaju, zato se to mora drugačije tumačiti. 
Upijanje ergalijah je to, što se jedan dio prelazeće ergalije potroši 
na to, da se prisile čestice prenoseće tvari u smislu ove ergalije 
titrati. Onaj dio učinka pako nemože se drugačije potrošiti, nego 
da se raztavi u dvie komponente, koje se polag svoje većine od 
prvoga pravca uklone, jer se inače uztrajnost žive sile nebi mogla 
uzdržati. Jaču komponentu zvati ćemo glavnom komponentom, a 
manju izvanrednom. Jača komponenta je ista ergalija kano i po- 
sljednica, manja pako može biti ista dapače i druga, kano na toplo- 
munjevnom članku toplina se razvija u jednu komponentu, koju 
opet kano toplinu opazimo, i u drugu koju kano munjevnu struju 
opazimo. Onu komponentu koja je slabija, ili koja se u drugu er- 
galiju pretvori, neopažavamo tako lako, zato mislimo da ona tvar 
jedan dio učinka proguta i da ga nestane, nu vidismo da to ne- 
može biti. Pri svjetlu nam se otvara krasno polje čudnovatih po- 
java. da navedemo primjer. (Slika 28.) 
L je jedna svietla čestica od koje ide zraka LabC. Kako zraka 
udari u tvar D, razvrže se onau dvie komponente, jedna se ukloni 
za kut a sa upadnim kutom & u razmjeru 
sn 8 =n sin « 
U ovoj jednačbi znači » koeficient lomivosti, druge komponente ne- 
stane. Ali kamo je nestane? Ako tielo B pozorno motrimo, opa- 
ziti ćemo i drugu komponentu. Recimo da je B staklena posuda, 
koja je napunjena klorofilom, koji se dobije ako se n. pr. bršlja- 
novo suho lišće polije žestom, pa za njeko vrieme prociedi. Kaplje- 
vina koja ciedilom prodje zeleni se veoma liepim zelenilom i zove 
se klorofil, daklen ovaj klorofil neka bude u posudi B. Ako su plohe 
