144 M. SEKULIĆ, 
posude uzporedne, kako je nacrtano, onda će glavna komponenta 
proći posudom kako je nacrtano. Kada ovu glavnu komponentu raz- 
metnemo prizmom, onda opazimo, da jednoga diela u sunčanoj 
dugi nema; mjesto njeke crljene boje opazimo tamno polje. Da naše 
posude dalje neogledamo, mislili bi da je ta boja upijena i da je 
je nestalo, ali ako sa strane, ili u obće pravocrtno na posudu po- 
gledamo, začudimo se, kako se prije zelena kapljevina na jednom 
crljeni, i to tako krasno, da se boji do duše čudimo. Ako sada ovu 
boju prizmom razmetnemo, opazimo u prizmi baš one boje, kojih 
prije u glavnoj komponenti nevidjesmo. (Ovo se zove pojav fluo- 
rescencije, koga sam u XVIII Radu tumačio na ovom istom te- 
melju. Kininu ode modra komponenta na stranu, a drugim tvarim 
druge boje. Najljepši pojav dobijemo, ako od grančice divljega ko- 
stanja ogulimo zelenu koru, pa ju zabodemo u čašu vode: u čas 
pomodri voda jako krasno, a kad kroz vodu gledamo prama svjetlu, 
onda je voda biela kano i prije, tvar koja to čini zove se aesculin ; 
petroleum pokazuje modrastu boju, modrina od ljubica kad se 
ekstrahira sjaje tuzgavo narančastom bojom itd. 
Ovo svojstvo imaju sva podpuno neprozračna tjelesa bez iznimke, 
pa i staklo, a i sama voda. Pri staklu smeta prizmatičko  iztraži- 
vanje vrlo, zato treba više puta silnoga napora, da mu se izbjegne ; 
kremik čini se da toga svojstva nema, ako zraka prolazi glavnim 
rezom, inače se kako je poznato razmetne sveukupno svjetlo u dvie 
komponente, u kojih nisu samo pojedine, nego sve boje, i koje 
nestoje osovno kano pri tjelesih koja fluoresciraju, nego kompo- 
nente zarezuju medju sobom manji kut, a pojav zovemo dvolom, 
koj! nije svojstvo samo kremikovo nego i vapnenčevo, turmalinovo i 
drugih ledaca. Kakono god opazismo da se crljen na korofilu opazi 
sa svih stranah što osovno stoje na glavnoj komponenti, isto tako 
može sa ostalimi bojami biti, odkuda sliedi pojav koničke re- 
frakcije. 
Malus je god. 1810. ustanovio izraz za obe komponente u slu- 
čaju dvoloma, za onu komponentu koja nemienja vriednosti od 21 
koja se zove redna zraka neka je jakost Jr, a za onu komponentu 
pri kojoj se # mienja i koja se izvanredna zraka zove neka je 
jakost Ji, a neka je jakost glavne zrake J, tako je po Malusu 
o 
Jr3z g) oosčreadi 
Je JA sin?ie 
Ove se jednačbe nemogoše do sad nikako  izkustvom  po- 
