- 
FIZIKA ATOMA I MOLEKULA. 149 
tvrditi, ali se ipak upotrebljavaju za podlogu daljemu razvijanju 
teorije svjetla, naime polarizacije. 
Ovi se izrazi osnivaju na tom, što se misli, da oscilacije zrake 
Jr stoje osovno na oscilacijah zrake Ji. To bi u istinu valjalo, 
kada bi se dvolom mogao misliti u sredstvu kojim bi svjetlo bez 
ikakva odpora prolaziti mogla, buduć pako da toga nije niti može 
biti : zato nevalja nego samo za jedan jedincati slučaj, koga ćemo u 
svoje doba napomenuti. Ako je u istinu svjetlo razdvojeno u dvie 
komponente, kako mi tvrdimo, tad se mora u obzir uzeti onaj 
kut, koga zarezuju obe komponente, i koji neka se zove š, buduć da 
posljednica vazda pada medju komponente, to sliedi izraz iz paralelo- 
grama sila (sl. 29): ako je AL pravac i jakost prvotne zrake, AB 
pravac i jakost redne, a AC izvanredne zrake, dalje ako je 8 kako 
rekosmo kut koga obe komponente zarezuju,: tad pada pravac 
prvotne zrake medju AC i AB te zarezuje sa AB kut «, a sa 
A _C kut ž—><2, biduć da je kod B kut 180—>2, tako sliedi iz tro- 
kuta A B L po sinuspravilu 
AL: AB: BL = sin(180—ž): sin(Ž—2): sin % 
= sin 3: sin (Š—<): sin 
a za pojedine komponente 


naje AL sin omi/i BB AC = ZN, sin a 
sin 2 sin 2 
ul 
Malusov izraz sliedi iz ovoga, ako metneme 2 =-; = 90" jer onda 
postaje AB = AL cos 4 a AC = AL sin <, ili ako metnemo 
AB = Jr, BL = AC = JLAL = J i obe jednačbe kvadriramo: 
tada oat Jrz= Jeos? ai Ji = J sin? a sin a, što je isto ono 
kako i Malus kaže, samo drugačijom interpretacijom. 
S. 24. Sada nam je ustanoviti vrstu površaja drugoga reda, ko- 
jim se svjetlo širi. Vrsta ovoga površaja zavisna je, kako već do- 
kazasmo od elastičnosti i gustine sredstva kojim se širi. Ako je 
sriedstvo izotropično, onda se giblje čestica povrh kruglje tako, da 
opisuje sve moguće točke redomice, a dok prodje od jednoga pola 
do drugoga, dotle stvori sve moguće boje, jer ako se čestica ne- 
promienivom bržinom giblje po kruglji, tako prolazi jedan te isti meri- 
dian (sl. 30.) u različita doba. Da to jasnije bude, neka je u ABDC kru- 
glja, koju čestica obliće, AED F jedan meridian, BE CF polut- 
nik, 1, 2,3, 4.... neizmjerno blizo ležeći uzporednici, A izho- 
dište čestice, dobila jedan pol. Čestica opisuje površaj kruglje isto 
onako, kano osovna sunčana zraka opisuje uzporednik za uzpored- 
R.J. A. XXVI. 10 
