146 M. SEKULIO, 
nikom po našoj zemlji izmedju obratnikah, prolazeći svaki dan 
dvaput jedan te isti meridian. Put, koga čestice treba da uprav 
dvie neizmjerno blize točke meridiana na istoj strani prodje, zvati 
ćemo titrajem u užem smislu. Buduć da se čestica nepromienivom 
brzinom po kruglji giblje, tako sliedi, da se ljubičasti dio duge 
zameće u doba, kada se čestica okolo pola po uzporednici 1, 2, 3.. 
a crljeni dio kada se blizo polutnika gibije, ostale boje leže medju 
osima. Na drugoj polovici kruglje biva isto., jer pri nepromienivoj 
brzini treba čestica dulje vremena da opiše jedan uzporednik blizo 
polutnika, nego da opiše jedan uzporednik blizo pola, daklen mora 
biti i broj nišaja blizo polutnika manji u isto doba nego blizo pola. 
Ujedno sliedi iz ovoga podpuna definicija bojah. Boja je zavisna 
od množine titraja u isto vrieme, tako čini čestica, kada se u smi- 
slu ljubičaste boje titra, 17895 x 10"! titraja ujednom času, a u smi- 
slu crljene boje 4908 x 10"' po dosadanjih nazorih. Mi pako kažemo, 
da čestica proleti okolo pola 1890 x 10'' točaka jednoga te istoga 
meridiana za ljubičastu boju, daklen za crljenu boju treba u isto 
vrieme samo 4008Xx<10'' točakah proletiti. Ili da se drugačije izra- 
zimo : čestica titrajuć se po površaju kruglje opiše nakon pol jedne 
sekularne periode cieli površaj kruglje, daklen dok stvori ljubiča- 

stu boju opiše toga površaja, a dok stvori crljenu 
1 
1895 x 101! 
1 4 x 2 ., . . 
boju opiše 08 Xx 100 Iz česa možemo zaključiti, da ove boje 
stoje u razmjeru kar an DR o kruglje 
OJ J ano površaji 1895. * 4508 one kruglj 
po kojoj se čestica giblje. Iz našega tumačenja sliedi i nepre- 
kidnost sunčane duge, jer čestica prelazi iz jednoga uzporednika 
na drugi neprekidno. Ako je elastičnost sredstva na dvie strane 
različita, kano u jednoosnih ledcih, naime vapnencu, turmalinu i dru- 
gih, onda. kola čestica po okruženom elipsoidu, ako li je elastič- 
nost na tri strane različita, onda opisuje čestica troosni elipsoid, 
kano u dvoosnih ledcih, naime u aragonitu topasu, itd. | 
Samo onda, kada se čestica povraća nakon stalnoga vremena i 
obleta cieloga površaja po kom se giblje redovito na isto mjesto 
ili u isti pol, onda možemo. svjetlo zvati polariziranim, samo mo- 
ramo vazda izrazu polarizacije dodati i oblik površaja po kom se 
čestica titra. 
.$. 25. Da vidimo što će biti kada jedna čestica promieni svoju 
polarizaciju u obće prelazeć s jednoga površaja drugoga reda na 
