FIZIKA ATOMA I MOLEKULA. 141 
drugi, poći ćemo istim putem, kojim je Clausius — Pogg. Ann. 142 
p. 433 — išao, razvijajuć II. zakon izmedju topline i mehaničkoga 
učinka.  Prem da će nam njeka od tud poznata biti, nemogu ino 
nego da se što bolje samoga izvora držim; akoprem je Clausius 
drugačije snujuć do konačnoga resultata došao, i dotične odnošaje 
samo na toplinu protegao, gledati ćemo da njegove glavne nazore 
obširnije raztegnemo i na sve ergalije protegnemo. 
Mislimo si jednu česticu, na koju jedna sila upliv ima, i da se 
ova sila ergalom t. j. negativo uzetim diferencialnim kvocientom 
koordinatah izraziti može. Ovo je isto baš glavni uvjet naše ciele 
teorije, jer već na početku uzesmo specialni slučaj, veleć, da sila stoji 
sa odmakom od početka koordinatah u razmjeru. Pod uplivom ove 
iste neka se čestica giblje po zatvorenoj krivulji, to će reći neka 
se nakon stalne dobe povraća na isto mjesto. Narav krivulje može 
biti kakva joj god drago. Sada si dalje mislimo, da se gibanje ove 
čestice neizmjerno malo promieni, kojom promjenom postane novo 
periodično gibanje opet po zatvorenoj krivulji, kakve joj drago na- 
ravi. Ova promjena može na dva načina postati: /. Da se na ikom 

Kake : E : dx 
mjestu krivulje promienu vanjskim uplivom komponente brzine — Ia 
dy dz ik ' KE ' 
dt odgo Neizmjerno malo, i da čestica ostane pod uplivom prve; 
il. 2. da se prvotna sila neizmjerno malo promieni tim, što se 
u njezinu ergalu promiene jedna od nepromjenljivih samo neiz- 
mjerno malo. 
Promjene, koje koordinate čestice, njezine komponente brzine, 
sile itd. putem gibanja steku uz neizmjerno kratko vvieme dt, 
zovu se diferenciali i naznačuju se slovom d, tako da de znači 
neizmjerno malu promjenu od x" u vrieme dt. Ako se pako čestica 
pomakne tom promjenom s prve krivulje na kakvu drugu, onda se 
zovu takove promjene varijacije te se označuju slovom 2, usljed 
toga znači x razliku izmedju vriednosti od x na prvoj i drugoj 
krivulji. Ako su # i x, odnosne vriednosti dvijuh odnosnih točakah 
na ovima krivuljama to je x—x, ==5x. Ovo treba osebnu opazku, 
jer moramo točnije ustanoviti što je to odnosna vriednost. Ako se 
prispodablja prvotno gibanje sa promjenjenim, to se mora naj- 
prije ustanoviti koja vriednost od z prvoga gibanja odgovara vried- 
nosti od x, u drugom slučaju. Recimo da su dvie neizmjerno blize 
točke jednoga i drugoga slučaja odnosne točke, da od ovde druge 
odnosne točke nadjemo, uzeti ćemo jednu olinu, pak ćemo reči, da 
* 
