FIZIKA ATOMA I MOLEKULA. 151 
Što izvedosmo za z to valja i za y i 2, daklen stoje jednačbe 
div av d | mt 
= KE 0)! (09) ČlOĐI! Mugae vana S koe?) 



2 z 2 
Eo ==410 2) isko) ŠHOgE Dno Roza (9.) 
Sbrojiv sve tri jednačbe i 
sufi ža daj x+ S1y++ Sre) og? PSDEITED 
dt? dtž de o za dt 
+2 GD+IC ija #(9 (5 uo 
Buduć da je (hE S. z)= v * iz analičke me- 
dt dt 
hanike poznato, ta sliedi dalje umetnuv ovaj izraz za v u jed- 
uačbu (U) 
a ris: )=ižrt 78 logi X) 
dt? dt? dt? za. bota eine 
Prvi dio ove jednačbe nije ništa drugo nego varijacija prvoga 
parcialnoga diferencialnoga količnika koordinatah, daklen varijacija 
funkcije kojom se ergal izrazuje, neka znači U tu funkciju, tako 
možemo prvi dio jednačbe pisati ovako 
šU > zdv?-- m v? šlogi 
Buduć da je Clausius dokazao, da ova za jednu česticu usta- 
novljena jednačba valja i za svaki broj medjusobno odvisnih če- 
stica daklen za svaku tvar, to možemo konačno pisati 
šU — ž>:8(v?) + ž m v? 8 logi. 
Ova jednačba predstavlja nam daklen ma i najmanju promjenu 
u valovitom titranju, koja postane vanjskim uplivom, bio ovaj upliv 
ili u jednom ili u drugom smislu izražen, jer je Clausius dokazao, 
da se do istoga konca dodje, pa makar se, kako u drugom slučaju 
navedosmo, i samom ergalu koja nepromjeniva za neizmjerno malo 
mienjala. Za toplinu dokazao je Clausius da ovaj izraz sa II. za- 
konom u podpunoj slogi stoji. Za svjetlo pako izrazuje on nam 
podpuno absorbiranje svjetla prolazeć tvarmi, kakono i gubitak pri 
refleksiji i refrakciji. 
Buduć da munjina i magnetizam i onako sa toplinom u uzkom 
savezu stoje: tako bi se moglo od ovih ergalijah preko topline na 
isto doći, nu to nije nuždno, jer se može munjina i magnetizam ne- 
posredno u mehanički rad i obratno pretvoriti, a što valja za mu- 
