PISMARE I KNJIŽNICE DALM. 159 
se odnosi listina; a ta imena zaslužuju pozornost s toga, što su 
mjestimice protumačena t. j. staro ime tumači se s novijim — tako 
n. p. ,villa dielo, antiquitus uocata Yculo“, ,Neuiane, que antiqui- 
tus Flavyco et Pictimana dicebatur.“ Ovaj tumač znati će ocieniti 
svaki, koj znade, kako je naša stara topografija zamršena. 
Ja sam ova dva registra pregledao; ali naravski bilo mi proči 
listinu za listinom; a kako nisu listine u svezcih kronologički po- 
redane, to bilo mi razmotati svezak po svezak i pregledati više 
stotina listina. Od svih listina ja sam da kako prepisao ili s prie- 
pisi prispodobio samo listine do početka XII vieka. A takovih je 
ukupno 18, od kojih su dvanaest za cielo matice, druge pako prie- 
pisi iz matica i to obično veoma stari. Za jedan priepis listine kralja 
Petra Kriesimira_ od 1069 godine znade se po bilježki, da je od 
god. 1248 Zanimivo jest i to, što imade njekoliko listina u matici 
i u starom prepisu, koj se tiem može nadzirati maticom. Najstarija 
jest listina od 908 god.. imade od nje priepis, na kojem čita se na 
kraju pripis sliedeći: ,La carta pecora č& nella presente capsula, 
mazzo P.“ Ali badava bješe traženje i moje i g. Bčttnera, jer ove 
kože nemogosmo nači. Najmladja za mene listina jest od 1096 go- 
dine i to prava matica. 
Što sam sve iz ovih listina stekao za kritiku texta dotičnih spo- 
menika, to ću kašnje u kratko iztaknuti u savezu s drugimi. Sada 
prelazim na drugu sbirku u ovom arkivu, na ostavštinu rogovske 
benediktinske opatije sv. Ivana, koja je do treće desetine XII vieka 
bila tik hrvatskoga Belgrada, a tada, po što bješe taj grad razoren, 
preseli se u njezin samostan sv. Kuzme i Damjana na bližnji otok 
Pasman. 
U toj ostavštini ima sada prije svega sbirka listina brojem 184, 
koje su zamotane u pet svezka i to od br. II—VIIL, jer prvih 
dviju svezka sada ne ima. istine pisane su skoro svekolike na 
koži. Ima od starijeh registar iz XVIII vieka; njeke su takodjer 
preštampane u parničnih spisih * opatije s tkonskom obćinom za 
mletačke vladavine. Medj listinami nalazi se u izvorniku ,absolu- 
tionis et libertatis kartula“, koju je hrvatski kralj Petar Kresimir 
god. 1059 podielio rečenomu samostanu sv. Ivana. Nalazi se na 
dalje vele znamenita i dugačka listina ,Priuilegium regis Chressi- 
miri de libertate huius monasterii“ u dva priepisa iz XIV vieka, 
3 Per | abbazia di Rogovo C. H. commun di Tcon, assuntor di giuditio“ — 
»sStampe del commun di Tcon al taglio“. 
