169 FR. RAČKI, 
god. 1324 1 1325“, vjerno izpisana ,de suo autentico“ t. j. iz ma- 
tice, po javnih bilježnicih Stjepanu i Guidu. 
Nu ove obje kano i mnoge druge listine_ rogovske opatije une- 
šene su u vrlo znamenitom  sborniku, koj se takodjer sačuvao u 
onoj ostavštini. Ovaj sbornik pisan je na koži u maloj 4ni, sastoji 
ge iz četiri svezke skupa sašivene, a svaka svezka iz 10 listova, 
vezan je u drvene korice, koje su crvenom kožom obložene. Sprieda 
i od traga jesu 4 lista artije, od kojih je jedan prilepljen na korice. 
Rukopis je u XIV vieku pisan, iz kojega su takodjer tri listine, 
uvršćene u taj sbornik. Pismo je liepa gothica one dobe, a rukopis 
dobro sačuvan. Ime i sadržina sbornika razabire se već iz naslova 
na čelu rukopisa ina prvoj strani. Ovdje glasi taj nadpis er- 
venim a sitnijim pismom ovako: ,Incipit libellus policorion, qui et 
topicus uocatur:; est enim de diuersis locis et multarum uillarum 
territoriis orthographice compositus, monasterio sci Johannis apostoli 
et evangeliste.“ Za tiem sliedi: ,Priuilegium Regis Chressimiri: de 
libertate huius monasterii.“ Na čelu sbornika jest ovaj isti nadpis 
s velikimi pismeni, te uz ovaj dodatak: , Nunc a multis annis citra, 
a quibus non estat memoria ad presens in contrarium  deuoluti et 
translati legitimis documentis et instrumentis et seripturis autenticis 
visis et habitis et diligenter perscrutatis et inuentis ad iurisditionem 
conuentus et monasterii sanetorum Cosme et Damiani pertinentium.“ 
U tom dakle sborniku imademo pred sobom popis zemalja i mjesta, 
što no su pripadala samostanu sv. Ivana i prešla na predjašnju 
mu podružnicu, samostan sv. Kuzme i Damjana, ujedno s onimi iz- 
pravami, iz kojih iztiče samostanu pravo na taj posjed. To vam 
je »liber donationum“ ujedno i ,urbarium“ samostana sv. Ivana, 
kakovih imade kod drugih takodjer crkvenih zadruga srednjega 
vieka. Zanimivo je, što je ovomu sborniku nadjenuto ime grčko : 
Hoxoyogptev, Toro, kojemu, koliko znadem, ne ima traga u takovih 
sbornicih na zapadu. Ovo ime polazi po svoj prilici od dobe, u 
kojoj je grčtina imala njeki upliv u javnih poslovih Dalmacije za 
bizantinske vladavine. A mislim, da taj sbornik iz XIV vieka ni je 
prvi ni najstariji, već da ga bilo u opatiji 1 prije njega. | 
Izprave u sborniku  slede prilično kronologičnim redom, prem 
se ga sastavljač ni je jedino držao. U početku na prvih 15 strana * 
uvišćene su izprave odnoseće se na dobu hrvatskih kraljeva s po- 
menutom velikom poveljom Petra Kriesimira od god. 1059 na čelu. 
Ali već na 19. strani sledi listina kardinala Augustina od 1103 


* Starija paginacija je na liste, mladja, koju ja ovdje sliedim, na strane. 
