PISMARE I KNJIŽNICE DALM. 175 
druga ,acta s Georgii episcopi salonitani (286—91). Ostala četiri 
rukopisa sadržavaju što poviest što priloge za poviest spljetske 
crkve a tiem i Dalmacije. Ovamo ide: ,Istoria sagra dell anti- 
chissima e cospicua chiesa salonitana ora detta spalatense ... con- 
segnata al zelo e al merito sempre grande di mons. illmo e rmo 
Dtefano Cupilli, gia vescovo die Arbe e poi di Trau ed ora dignis- 
simo arcivescovo appunto di Spalato .. compita in Spalato nella 
quadragesima del! a. MDCCAXVI“. U ovom rukopisu navodi se 
poviest solinske i spljetske crkve od najstarijih vremena sve do 
nadbiskupa Stjepana Cupilla t. j. uključivo do nadbiskupa Stjepana 
Cosima (+ 1707). Mene je osobito zanimalo, što veli pisac (p. 56 
et seq.) o položaju onih samostana u Solinu i Spljetu, te okolini, 
koji se za vladavine knezova i kraljeva hrvatskih narodne dinastije 
spominju u suvremenih izpravah. Jer držim, da čim u starije doba 
zasizemo, bješe onaj polozaj poznatijii neobazrieći se na to, da su 
tada i tragovi bili jasniji ovim spomenikom hrvatske davnine. Ondje 
se imenito razpravlja o samostanih sv. Stjepana ,de Pinis“, te sv. 
Stjepana, sv. Marije i sv. Petra u Solinu. Prva dva od ovih triju 
jesu za nas znamenita kano sahranilišta umrlih ostanaka naših vla- 
dalaca. Dat će se sgoda upotriebiti bilježke, koje pocrpih iz ovoga 
rukopisa. — U ostala tri rukopisa ove vrsti jesu collectanea spala- 
tensia, i to ponajviše gradja za crkvenu poviest spljetsku. 'Fudjer 
imade listina i drugih izprava, pak i ,catalogus ducum et regum 
Dalmatiae et Croatiae.“ Od listina navodim dvie kralja Svinimira, 
na ime onu od 16 travnja 10148 i 1080 godine, koje su iz matica 
»de verbo ad verbum“* prepisane. Ja sam da kako ove listine točno 
izpisao. U onom imeniku navodi se 27 vladalaca hrvatskih. Navesti 
ću ovdje njeke zanimive, od druguda manje poznate podatke, neu- 
pušćajući se ovdje u razglabanje o njih istinitosti. O kralju Krie- 
simiru 1. veli se: ,Regiam Salone figit a. 932, u xor: Helena, ba- 
silicarum apud Salonam (se. s. Štephani et s. Mariae) fundatrix ; 
obiit circa a 954“, Poslije Kriesimira I vladao bi bio po imeniku 
Miroslav inače Stjepan, a supruga mu Margareta, ,nobilis Romana 
que Ragusii obiit sanetimonialis“. Ovdje je imenik usvojio si preda- 
vanje, koje se i u dubrovačkih ljetopisih odziva. Kriesimiru, pra- 
djedu Petrovu, dopituje imenik vladavinu do 969 godine, a iza 
njega vladao je Držislav do 1003, onda Kriesimir 1II s bratom 
Gojslavom, o kojih prvom veli: ,a Graecis (1019) capitur et cum 
uxore et filio Stephano abducitur Constantinopolim“. Petru Krie- 
simiru daje dvie kćeri: Nedu, ,quam dedit Slauizoni, comiti Lyke“, 
