PISMARE I KNJIŽNICE DALM. 175 
daju još ova tri rukopisa: g) ,Aeta s. Felicis, epetini episcopi“, 
za tiem ,Relazione della visita, mandata a Roma del 1723, 4 nov. 
da me A. Kačić, vescovo di Trau“; pak ,Apologia“ naperena proti 
grčko-iztočnoj crkvi u Dalmaciji. — Od ostalih rukopisa vriedno 
je napomenuti h) ,Historia della guerra di Dalmazia tra Veneziani 
e Turchi dal a. 1636 sino alla pace e separazione dei confini“, koju 
sastavi Franjo Divnić i posveti mletačkomu procuratoru sv. Marka, 
cav. Ivanu B. Naniu. — i) Od statuta gradskih imade statuta 
Budve i otoka Krka. — k) Obćenitije je vriednosti ,Portolano“ na 
koži iz XIV ili prve polovice XV vieka, u kojem novoga svieta 
lošće ne ima; pisan je i risan krasno. Ali upravo na ures ove 
knjižnice služi 1) rukopis na koži sadržavajući historiu solinsku ar- 
cidjakona Tome. Pismo je gotica prekrasna, initialia velika, bojadi- 
sana i pozlaćena. Na glavi rukopisa zlatimi slovi napisano : ,Hie- 
ronimus Papalis*, komu je on valjda pripadao. Imade i njekoliko 
sitnolika: na prvom listu grad s bedemi i zvonikom, po strani dva 
grba, koja se i dolje na drugom polju vide, a jesu dva lava; na 3 
listu majka božja itd. Na prva 82 lista jest ,ystoria seu coronica salo- 
nitanorum atque spalatinorum pontificum“, koja zaključuje s riečmi : 
»Finis hic summe, laudes tibi xpe resume“. Onda na 1. 83 sliedi: 
» Qualiter et cum quo pacto dederunt se Chroates regi hungarie“ ; 
to je onaj ,Memoriale“ arhidjakona spljetskoga. Poslije solinske 
poviesti sliedi u rukopisu na 1. 83—94: ,lIncipit istoria_hedita per 
micham madij de barbacanis“. Za tiem: ,incipit summa ystoriarum 
tabula a cutheis“ (1 94—99). Dalje ,memoria archiepiscoporum 
salonitane  ecelesie“: napokon: ,reges hungarie“ od sv. Stjepana 
do kralja Sigismunda. Po što u imeniku nadbiskupa izpisani su 
nadbiskupi do Hugolina (1349—88) prvom, a njegovi nasljednici do 
Lovra Zane (1452—73) drugom rukom; isto tako drugom su rukom 
medju kraljevi dopisani Sigismundovi nasljednici Alberto i Vladislav : 
to se već i odavle dade zaključiti, da je taj kodeks pisan negdje kon- 
cem XIV vieka, što i pismo potvrdjuje. Ja sam njeka znatnija 
mjesta ovoga rukopisa, osobito 'Tomin ,memoriale“, sravnio s Lu- 
čićevim izdanjem; tč ovom se prigodom uvjerio, da će kod drugoga 
izdanja tako solinske historie, kako i Madieve i one a Cutheis taj 
rukopis Fanfognin biti od velike koristi. 
Ovoliko u kratko o sbirci rukopisa ove knjižnice. Ova je sbirka 
za gradju k domaćoj poviesti od ne malene vriednosti. 
U Trogiru pregledah još arhive : kaptolski i c. kr. okružnoga 
