178 DR. RAČKI, 
dalm. namjestnika a prijaznosti g. okružnoga predstojnika Pavla 
Rešetara mogao sam pregledati taj arkiv i poslužiti se s njim po 
volji. Moja svrha bješe samo ta, da dobijem točan pojam o sadr- 
žini arkiva, pa da na ovom temelju sastavim osnovu, što bi osobito 
našoj akademiji valjalo učiniti, da se spomenici arkiva čim prije 
iznesu na svjetlo. Uzporedice crpao sam i za svoja iztraživanja. 
Prvo, na što jesam posegao, bijahu najstarije listine. Za laglju 
porabu imade u arkivu dva popisa tih listina; jedan pod nadpisom : 
»Protocollo degli atti dell! antico archivio politico di Ragusa“ — 
drugi: ,Indice generale degli a. 1743—1023, 1100—1199“ itd. sve 
do 1199 god. U prvom popisu navedene su listine, koje se u po- 
sebnih svezcih čuvaju; a popis razpada se u skrižaljke: a) numero 
et ordine. b) data dell atto. e) qualita dell atto (nu. p. bolla pon- 
tificia, bolla arcivescovile etc.). d) contenuto dell atto. e) parti 
interessanti (komu je upravljena). f) fascicolo. g) osservazioni (tuj 
se navodi: je li je listina u matici ili priepisu). U drugom popisu 
(Indice generale) navode se izprave abecednim redom, a kod sva- 
koga pismena opet po kronologiji. Same listine čuvaju se u četiri 
krupna svezka, te dobom  dosizu do XVI stoljeća. Osim tobožnje 
bule pape Zaharije od 745 god. ne ima listine starije od XI vieka 
i to od god. 1023. Iz ovoga vieka jesu samo dvie, iz XIL v. imade 
Jih 36, iz XNI vieka 260, iz XIV v. 178 iz XV v. 383. Ali sve 
ove listine nisu u matici; jer njekim su matice propale, druge opet 
prenešene u Beč u c. drzavni i dvorski arkiv, kada bi g. 1851 do 
1833 dubrovački primljen po austrijskoj oblasti. Od listina pridrza- 
nih u Beču povraćeni su ovjerovljeni priepisi, podpisani arkivarom 
Josipom Knechtlom; a ti priepisi čuvaju se mjesto matice u onih 
svezcih. Ja sam one listine iz XL i XIL v. prepisao, jer se osvje- 
dočih, da su dojakošnji priepisi veoma pogriešni. 
Ali ne povelje i listine u smislu užem, nego druge javne izprave 
bivše republike, čine bogatstvo dubrovačkoga arkiva. Ove izprave 
odnose se na sve grane javnoga, gradjanskoga i crkvenoga života, 
te obsižu poviest dubrovačke obćine od više stoljeća. Za političku 
poviest obćine najznamenitije su od svih izprava oni sbornici, koji 
sadržavaju djelatnost vrhovne obćinske oblasti i njezinih organa. 
Ova oblast, koja je upravljala obćinom, bijaše, kako je poznato, vieće 
(consilium), koje se razgranalo u tri sbora: velo (maius), malo (minus) 
i umoljeno (rogatorum), od kojih prvo bijaše zakonodavno tielo ob- 
ćine, drugo i treće njezin senat, iz kojega je i prior, rector, izlazio 
i vlada. Zapisnici ovoga vieća u sva tri sbora sačuvali su se pod 
