198 P. MATKOVIĆ, 
stojao da mu se geografski obreti više razprostru nego li geologij- 
ski, jer sutri puti priobćeni. K razpravi geografskoj u Petermano- 
vom čosopisu pridana je liepa geografska karta o središnjoj 'Tur- 
skoj. Za tu je kartu rabio izvorne snimke mjernika i topografa na 
mieri 1:29000, što je stegnuo na mjeru 1:100000. Pošto su mjer- 
ničke i topografske snimke glede točnosti sasvim druge naravi, no 
što njegove kompasom i na oko vodjene snimke: zato Hochstetter 
primjećuje, što je na toj karti li njegova i zašto je on izključivo 
odgovoran, naime Rido, cieli sklop Vitoša medju Pelagorijom i 
Iskrom, pa gore Brjuo, Lijuldn, Viskr, sav kraj medju Strumom i 
Djermenom s Golim brdom, Vrbinom, Konjavom i Verilom plani- 
nom, napokon priedjel medju Sredeem i 'Frnom s Vlasinom  plani- 
nom. Karta je u e. kr. vojnomu geografskomu zavodu u Beču ste- 
gnuta na mjeru 1:290.000, a Petermann ju je opet stegnuo na 1: 
420.000 i majstorski izveo. Ova dakle karta prikazuje za prvi put 
one nepoznate krajeve središnje Turske, o kojih najnovija karta 
A.S pr Šedina, prikazivaše svakojake fantastičke slike, a topografsko 
obilje odlikuje ju nad svimi dojakošnjimi kartami. Ova je ista karta 
takodjer pridana geologijskomu opisu (Jahrbuch der k. k. geolog. 
Reichsanstalt in Wien, Bd. XXIL H. nro 4) kao podloga geolo- 
gijskim odnošajem onih krajeva. 
Taj bi kraj dakle Hochstetter geogratski obreo. Ali su tu osim 
njega i Rusi iztraživali, kojih su snimke i pozicije Hochstetteru pri 
ruci bile. Hochstetter_nehtjede svoju kartu s ruskimi iztraživanji 
izpravljati, već ju posla u sviet sa svimi vrlinami i pogrješkami, 
Pošto rezultati ruskih iztraživanja nisu nam poznati, a ruska karta 
o evropskoj Turskoj nije jošte dovršena, nemožemo o tom ni raz- 
pravljati, premda je Kiepert ruske snimke za drugo izdanje svoje 
karte rabio. Osim Rusa proputova iste krajeve pomenuti francezki 
putnik Lejean, (sr. Rad XIV. str. 149), al, kao što rekosmo, za 
njegovu se gradju nezna. 
Imena gora, koja nam geografi staroga vieka na tom poluotoku 
duipominju, rabihu geografi i putnici potonjih vriemena, dok nijesu 
putnici od posljednjih četrdeset godina stara geografska imena s 
novimi u sklad doveli, te umjesto starih običajna narodna imena u 
porabu zaveli. Tako je n. pr. Griesebach dokazao, da Strabonov 
Beytiscus odgovara današnjim arbanaskim planinam, Seardus ili 
Seordus dana*njoj Šar planini; Haemus je Balkan, a Fhodope 
nosi danas jošte isto ime. Jošte preostaje Orbelus i Scomius, prvi 
bi odgovarao najvišim zapadnim i sjeverozapadnim visinam Rodopa 
