202 : P. MATKOVIĆ. 
na kratko pošto je od drugud dovoljno poznat. ,Medju Nišem i 
Aleksincem, završuje Hochstetter svoja putna opažanja o sredisnjoj 
Turskoj, pristupa se k tursko-srbskoj medji; a ulazom kroz vrata 
na srbsku stranu, jednim se udarcem promiene svi odnošaji: narod, 
priedjel, sela, sve je to drugo u Srbiji, no što u Turskoj. Golema 
je razlika, koja se gotovo porediti neda, medju Nišom, velikim tur- 
skim gradom medjašnim, i medju srbskom medjašnom  varošicom 
Aleksincem. Putnik dolazeč iz 'Vurske pozdravlja veseljem Aleksinac 
kao prvo mjesto, gdje se na europski žive. 
1. Napokon dodaje Hochst. točan izkaz svih izmjerenih visina; 
ka kojemu primjećujemo, da su mu geografska imena, premda nije 
slavenskomu jeziku vješt, znatno pravilnija, no što kod njegovih 
njemačkih i francezkih predšastnika. 
Ovo bi bili u bitnosti rezultati Hochstetterovih geografskih iz- 
traživanja, na kojih mu nauka mnogo zahvaliti ima. Al vrh toga 
nalazi se u pomenutih njegovih razpravah i historijskom putopisu, 
obilje dragocjenih topografskih, statističkih, etnografskih i drugih 
podataka, što se u tiesan okvir ove obznane uvrstiti neda. Ovi re- 
zultati Hochst. iztraživanja u mnogom su pogledu vrlo poučni, 
osobito nas upućuju, kako je samo povećimi ekspedicijami moguće 
Tursku znanstveno izpitati; jer su se time putovanja pojedinaca po- 
kazala vrlo sporimi, nedostatnimi i nesavrčšenimi. Geografska iz- 
traživanja na Balkanskom poluotoku pružiti će gradju i za geo- 
grafsku terminologiju, i time će nestati mnogih orografskih i hi- 
drografskih naziva, koje je, neznajuć za narodna, prva potreba 
stvorila. Kada se jednom uživotvore projekrovane željeznice, te 
bude ovaj poluotok pristupniji, slavenskim će se strukovnjakom 
pružiti prilika da ono učine za slavensku orogratsku terminologiju 
što je učinio najnovije vrijeme Sonklar svojim dielom (Allgemeine 
Orographie, Wien 1873.) za njemačku orografsku terminologiju. 
Al to je samo Hochstetterova privreda, o drugih pako dragocjenih 
rezultatih iztraživanja mjerničkih i topogrogratskih nije nam ništa 
poznato. Pošto su pomenutu ekspediciju pratili takogjer častnici 
austro-ugarskoga generalnoga štaba kao topografi, biti će po svoj 
prilici sva kartografska gradja c. kr. vojnomu geografskomu  za- 
vodu u Beču na shodnu porabu ustupljena. 
Pomenuta željeznička ekspedicija protegla je svoju iztražnu mrežu 
i na Bosnu, preko koje, kako se misli, vodio bi najkrači put iz 
Soluna u London, ako se sagradi poznata projektovana pruga iz 
