208 P. MATKOVIĆ, 
Koliko je Srbija kao sastavina Balkanskoga poluotoka u geo- 
grafskom pogledu iztražena, to se razabire iz naše obznane Ka- 
nitzeva djela o Srbiji (Rad VI. str. 222—2317). Srbsko učeno 
družtvo u Biogradu obratilo je posljednjih godina pažnju na znan- 
stveno iztraživanje svoje zemlje te potiče svakom zgodom razne 
strukovnjake na toli znatnu zadaću. Da nastojanje srbskoga uče- 
noga družtva nalazi odziva dokazom su dvie razprave o geografiji 
Srbije, što su posljednjih godina u njegovom organu svjetlo ugle- 
dale, na ime: Opis Rudničkoga okruga od Jovana Miškovića“ 
(Glasnik k. AXXIV. str. 178—334, s kartom i slikami), pa , Prinos 
za geografiju Srbije od Dragaševića“ (Glasnik k. XXXVI. str. 
09—119). Obje razprave napisane su od vojničkih častnika. 

Čitajući prvu razpravu sjetismo se nehotice onog znatnoga ru- 
skoga djela ,geografsko-statističkih opisa gubernija ruskoga carstva“, 
što pišu najvještiji častnici ruskoga generalnoga štaba. Oni opisi 
ruskih gubernija, premda nijesu u znanstvenom pogledu svi jed- 
nake ciene, ipak pružaju obilje geografske, statističke i druge na- 
učne gradje, koja je za znanstvenu porabu vrlo znatna. Miškovićev 
opis Rudničkoga okruga imao bi prema svrhi i zadatku piščevom 
biti uješto podobna, za to bi se usudili pomenuto rusko djelo za 
opise srbskih okruga glede forme na uvaženje preporučiti. U Mi- 
škovićevom opisu najznatniji je odsjek, kako isam pisac napominje, 
oro- i hidrografski opis okruga. Pisac je na tanko opisao oro- i 
hidrogratske odnošaje svojega okruga te donosi važnih podataka, 
kojim u dojakošnjih kartah neima traga. Pošto forma piščeva opisa 
neodgovara današnjem stanovištu orografije, za to da neiztičemo 
mu mnoga ostarjela te jur zabačena orografska pravila i druge ne- 
koje pogrješke u oro- i hidrografskih načelih, upućujemo ga na 
klasičko Sonklarovo djelo (Allgemeine Orographie, Wien 1873). 
Karta istoga okruga, priložena kao slika opisu, osnovana je na 
mjeri 1: 200000, izradjena samim piscem, snimana je valjda na 
oko; u ostalom odgovara u tehničkom izvedenju sasvime svojemu 
zadatku. 'Viem bi željeti bilo, da se u Miškovića ugledaju i drugi 
mu drugovi, te da bi se bar tiem načinom domogli svestrana i po- 
tanka opisa ciele Srbije, što bi se vremenom  usavršivalo, a nauci 
bi se pruzila bar gradja za dalja iztrazivanja. Mišković napokon 
obećaje podpuni topografsko-statistički rječnik Rudničkoga okruga, 
koje nastojanje unapried pohvaliti valja, jer takovoga rječnika o 
cieloj Srbiji uprav treba, pošto Gavrilovićev geografijsko-statistični 
rječnik (u Beogradu 1846), u ostalom vrlo zaslužno djelo, neodgo- 
