PUBLIKACIJE O BALKANU. 209 
vara više današnjim zahtjevom. Al taj rječnik imao bi biti za Sr- 
biju što je Semenovov geografičesko-statitičeski slovar za Rusiju, 
ili što je za ručnu porabu M. Vivien de Saint-Martinov ,dietionaire 
universel de gćographie moderne“ (Paris 1813), na što pažnju srb- 
skoga učenoga družtva osobito svraćamo. 
Dragaševićev prinos za geografiju Srbije s jedne je strane vrlo 
obširan, a s druge strane vrlo neznatan. Ponajprije donosi teoriju 
o mjerenju visina barometrom i aneroidom (str. D9—88), što na 
geografiju Srbije nimalo nespada, jer se to nalazi u svakoj tako- 
voj priručnoj knjizi. Govoreć nadalje o Mlavi i Peku začimlje sa 
srbskom kartografijom, o kojoj bi mislili da će razviti njezinu hi- 
storiju, kao što je n. pr. Sydov učinio pišuć prvi članak o na- 
predku kartografije (Petermanns geogr. Mitth. 18517 S. 22). AI ta 
mu je historija srbske kartografije vrlo oskudna, jer se na inostrane 
karte nije nimalo obazirao. Za tim prelazi na historijski razvitak 
kartografije, o kojem sudimo, pa da bi i savršen bio, da onako 
isto spada na geografiju Srbije, kao što onaj prvi članak o mje- 
renju visina. K tomu bi imali jošte to primietiti, da je o Lehma- 
novoj metodi danas izlišno razpravljati, pošto se o drugom radi (sr. 
Roskiewiez:  Terrain-Darstellung mit Hiicksicht auf zu erzielende 
FEinheitskarten, Wien 1575). Sav dakle prinos za geografiju Srbije 
sastoji se u kazalu visina (str. 119—113) izmjerenih aneroidom g. 
158170 po Srbiji. Vrhu toga tumači pisac svoj postupak u sastav- 
ljanju hipsometrijske karte Mlave i Peka, priložene _ k ovoj raz- 
pravi. Mi sudimo da bi Dragašević bio veću uslugu nauci izkazao, 
da je umjesto hipsometrijske pravu geogratsku kartu sastavio. Jer 
bipsometrijska karta predpostavlja, da je dotična zemlja orografski 
svestrano iztražena, trigonometrijski izmjerena i hipsometrijski sni- 
mljena; pošto je danas kartografija Srbije jošte u kolievci, znači 
Dragaševićev postupak zidati kuću s krova a ne s temelja. To je 
isto kao da bi nas netko hotio sastaviti hipsometrijsku kartu Bal- 
kanskoga poluotoka, kojega je orografija, kao što se iz dojakošnjih 
naših obznana vidi, vrlo nesavršena, u mnogih krajevih fantastička, 
nespominjuć hipsometriju, koja je vrlo oskudna i uz to ponajviše 
netočna. Glede tehničkoga izvedenja priložene Dragaševićeve hip- 
sometrijske karte valja nam opaziti, da nam se neprikazuje pla- 
stički toli izrazna, premda pisac tvrdi (str. 102) da mu je ,način 
najprostiji, ali i najrazgovetniji, i medju ostalima najplastičniji“. 
Jamačno bi mu karta bila razgovetnija da je mjerilo stegnuo od 
12 na 6 stupnjeva, jer mu se boje nebi prelivale; način mu je naj- 
ROBJIMA SVI 14 
