210 P. MATKOVIĆ, 
prostiji valjda time, što su hipsometrijska razmjerja s jednom bo- 
jom označena. Da li je medju ostalima najplastičnija, neka se po- 
redi n. pr. Zieglerovim hipsometrijskim atlasem; Štreufleur- Stein- 
hauserovim  hipsometrijskim atlasem austro-ugarske monarhije, ili 
Sonklarovom kartom visokih Tura, pa će se svatko uvjeriti, da je 
Dragaševićeve karte plastika bitno različita od plastike pomenutih 
kartografskih djela. K tomu bi imali jošte to primietiti, da razvoj 
Dunava i one uz njega namazane zelene i žute pjege siećaju na 
karte srednje ruke iz prošloga stoljeća, a nimalo nije ono nacrtano 
prema današnjemu kartografskomu napredku. 
Ovom zgodom nemožemo mukom mimoići onu nepravilnost i ne- 
sklad, što se opaža u srbskoj geografskoj terminologiji. Čini se da 
srbski strukovnjaci neće da znaju, ili vrlo malo mare što je o geo- 
grafiji napisano i kakova je geografska terminologija u drugih južno- 
slavenskih plemena. Tu se nemari ni za one geografske nazive što 
su uzčuvani u starijih jezičnih spomenicih, kao ni za one, koji jo- 
šte u narodu živu; već se umjesto tih nespretno kuju ili prevode 
svakojake nepotrebite rieči. Vrh toga sravnamo li glede geografske 
terminologije ove obje razprave, uvjeriti se možemo, da svaki od 
pomenutih pisaca ima svoju vlastitu terminologiju, samo nam je 
težko reči, koja je od obojih neshodnija. 'Vako n. pr. čitamo u Mi- 
škovićevom članku: vodolučne medje (!), strm i blagi nagib (1), za- 
plava Morave i dr.; u Dragaševičevom pako članku: skok rieke 
(1), vodomedja, vodolučje i razmedja Biele i Crvene rieke (!), po- 
lutarske daljine i dr. 

Uz ova pomenuta djela iztaknuti nam je vrlo krasnu knjigu, koje 
no je predmet jedna točka naše domovine, u skrajnom sjevero-za- 
padnom kutu ovoga poluotoka. Knjigi je naslov: ,Golf von Buecari 
— Porto R6; Bilder u. Skizzen; 4", 124 SS. mit 1 Karte, 1 Stadt- 
plan, 14 Grundplinen u. 53 Ansichten. Prag, Merey, 1871.“ Knjiga 
je posvećena Nj. veličanstvu carici austrijskoj i kraljici ugarskoj. 
Premda knjiga nenosi piščeva imena, nu ipak je poznato, da ju je 
napisao nadvojvoda Ljudevit Salvator koj si je sa svojimi geograt- 
skimi djeli slavno ime stekao. Iz nadvojvodina je pera takodjer po- 
tekla velika monografija ,Balearski otoka“, i prekrasna knjižica o 
» Tunisu“. Sve ove knjige, na koliko čujemo, nijesu žalibog na pro- 
daju, naštampane u malenom broju odtisaka, poklanjaju se samo ot 
menim licam i znamenitijim knjižnicam. Visoki pisac govori o svo- 
jem predmetu osobitom ljubavi, a toli temeljito razpravlja o Ba- 
