212 P. MATKOVIĆ, 
Turci slavenske zemlje Balkanskoga poluotoka prikrojili su sla- 
vensku topografiju po turskom jeziku i izgovoru, ili su mjestom 
nadieli nova turska imena. Dojakošnji putnici po Balkanskomu po- 
luotoku, ponajviše Niemci, Francezi i Englezi, nevješti nijednomu 
slavenskih jezika izopačili su i nagrdili topografiju, kao što njihova 
djela i karte svjedoče, da je nije moći ni razpoznati. Premda 
imamo za topografiju Bosne i Hercegovine liepo pomagalo u šema- 
tizmih franjevačkih, i za Srbiju Gavrilovićev geografijsko-statistični 
rječnik, neima za Bugarsku i druge pokrajine podobnih pomagala. 
Da se za znanstvenu porabu pravilnih topogratskih imena domogne, 
zaključi orientalni razdjel c. kr. geogratskoga družtva u Beču neka 
se zavede imenik sinonimnih mjestnih imena o europejskoj Turskoj. 
Po našem sudu imalo bi se geografsko družtvo ponajprije za svoju 
domovinu pobrinuti, jer su geografska i kartografsks djela, koja o 
austro-ugarskih zemljah izlaže, glede topografskih imena prave na- 
kaze. U ostalom onaj zaključak c. kr. geografskoga družtva iza- 
zvao je dvie razprave o sinonimnih mjestnih imenih, naime a) C. 
Bax: zur Synonimik der geographisechen Nomencla- 
tur von Bosnien; b) F. Kanitz: zur Synonimik der 
Ortsnamen West-Bulgariens (Mitth. der k. k. geogr. Gesellsch. 
in Wien, 1871, S. 181—4; 19172 S. 217—20). -Poznavajuć oba 
pisca iz njihovih djela, koliko su slavenštini vješta, mislimo da se 
nijesu vrlo vješte ruke toga posla prihvatile. Saxovo je kazalo toli 
lošo da kraj pomenutih pomagala nije ni vriedno o njem koju pro- 
govoriti. Kanitzovo kazalo sinonimnih imena podpunije je i točnije 
od Saxova, al da bi posve podpuno bilo to mi dvojimo. Da vidimo 
koliko se može u tom poslu na Kanitza osloniti, povjerismo pome- 
nuto kazalo domaćim sinovom, koji o tom topogratskom prilogu ovo 
primjećuju: Kanitz nije crpio svoja sinonimna topografska imena 
iz ustiju naroda, već su mu po svoj prilici priobćena možda od ne- 
koga učitelja, jer mnoga imena nepriobćuju se kao što jih narod iz- 
govara, već kao što bi prema jezičnim pravilom imala glasiti, do- 
čim su opet nekoja pogrješna. Tako n. pr. umjesto Bdin obćenitije 
je Vidin, umjesto Arčer ima biti Arčar, za Oreavo Orjahovo, za 
Koztenci Kostenci, umjesto Dolni Mrčevo = Dolnje Mrčovo, Luti- 
brod = Ljutibred, Dolna _ Kremena := Dolnja K., Carovee = (Car- 
juvic, Turk Sliva = Tursko Slivovo, Džulunica = Džuljunica, Lo- 
vec = Loveč, Seljijevo = Sevlijevo, Arbanas = Arbanasi, Star 
Nikup = St. Nikjup, Suhendol = Suhindol, Laženi = Leženi, Sla- 
tica =. Zlatica, Kazanlik — Kazanlčk i dr. Ako bude buduće Ka- 
