914 P. MATKOVIĆ. 
ravno na oko, i sastavljena je iz onakovih elemenata, kao što je 
gore pomenuta karta Miškovićeva. Al kraj toga karta je od svih 
dojakošnjih najbolja. S toga strukovnjaci neće odobriti, što nije ta 
karta litografovana umjesto što je fotografovana; jer karta je toli 
lošo fotografovana da danas po gotovu nije za porabu. Možda je 
fotografovanju to povodom bilo, što se nije htjelo kartu izložiti kri- 
tiki. Al kritika nebi je jamačno odsudila, jer bj se postavila na 
stanovište dojakošnje kartografije o Srbiji i uvažila bi zaista one 
elemente, iz kojih je karta postala, te bi se ipak došlo do rezul- 
tata, da pokazuje prema dojakošnjim kartam Srbije znatan napre- 
dak. Moguće da bi se srbskoj vladi to prigovorilo, da kraj državne 
samostalnosti i malene zemlje imala bi Srbija biti odavna izmje- 
rena i savršena karta izradjena. 
Gradja topografska i mjernička otomanskih željeznicah, rekosmo, 
da je valjda predana c. kr. vojnomu geogratskomu zavodu u Beču za 
kartografsku porabu. Ta će se gradja, kako čujemo, zaista izraditi 
za novu kartu srednje Europe, koja će i Balkanski poluotok ob- 
seći. Vlada je austrijska odkupila od pukovnika Šede poznatu kartu 
srednje Europe, koja će se raztegnuti na mjeru 1: 300000. U toj 
će se mjeri izraditi i Balkanski poluotok, koj će jamačno današ- 
njem geogratskomu stanovištu odgovarati; jer osim pomenutih iz- 
traživanja za otomanske željeznice, na porabu stoji i druga gradja 
koja nije jošte priobćena, naime oznake 56 pozicija i do 350 iz- 
mjerenih točaka u Bosni, Hercegovini, Rumiliji i Bugarskoj, što je 
po nalogu c. kr. vojnoga geografskoga zavoda nadporučnik S tre 
nek g. 1871 za kartografsku porabu izvodio. Ova i druga gradja, 
navlastito ruske radnje za mjerenje stupnja god. 1867 i 186%, ko- 
jimi je srednji Balkan za više milja na sjever pomaknut, dati će 
austrijskoj karti posve novo lice; o kojoj karti, čim svjetlo ugleda 
pridržajemo si u svoje vrieme napose progovoriti. 
