4 B. ŠULEK, 
neustrojštinah (unorganisehe Chemie), osobito pomnjom Berzeliusa, 
daleko nadkrilila, kad je Liebig na poprište stupio. A sada? Sada 
priznaje svatko, da je organička hemija u svakom pogledu dalje 
odmakla od svoje sestre, da ju kud i kamo nadmašuje, i to ne 
samo svojim obsegom i množtvom gradje, nego i metodom,  siste- 
matikom i teorijom, to jest, potanjim poznavanjem naravi lučbenih 
pojavah. Dok se hemija anorganička, ima tomu već podulje vrieme, 
vrlo sporo razvija, lučba ustrojštinah napreduje svejednako za čudo 
brzo. Svaki dan se objavljuju novi obreti u njoj, stotine vještih 
lučbarah nastoje samo oko nje, te je njihova marljiva radnja toliko 
novih stvarih i slučakah izniela na vidjelo, da se tomu hoće po- 
mnjiva čitanja lučbarskoga knjižtva, ako želiš sve razgledati i na 
vidiku lučbena napredka uztrajati. 
A pravi otac ovomu napredku je Liebig. Da vidimo sada po- 
tanje, kako je on potaknuo i pospješio razvoj organičke hemije. 
Nebrojene i prerazličite tvari, iz kojih je sastavljeno tielo živo- 
tinje i bilja, sastoje se iz malo počelah, ponajviše samo iz ugljika, 
vodika i kisika; u njekojih tvarih ima jošt i dušika. Odkuda dakle 
tolika različitost organičkih tvarih iliti jednom riečju ustrojštinah ? 
— Dan danas znademo, da je toj različitosti ponajviše uzrok raz- 
liko razmjerje i množtvo tih počelah. Dakle je temelj i prvi uvjet 
poznavanju ustrojštinah kvantitativna elementarna analiza, koja nas 
Uči poznavati različito razmjerje i množtvo svakoga počela u svakoj 
tvari. Prije Liebiga poznavao se je razmjer počela samo od malo 
ustrojštinah, zato što je takvo iztraživanje neizmjerno mučno bilo, 
te ga se je slabo tko i laćao; jer je samo njekojim pravim maj- 
storom te znanosti za rukom pošlo pronaći potanko mjeru sasta- 
vinah ustrojštinskih. Skupe i vrlo zamršene sprave, kojimi se je 
to iztraživalo, zahtievahu osobitu vještinu, strpljivost i puno vre- 
mena — pa niti u najsretnijem slučaju nije čovjek bio sasvim si- 
guran, da je stvar dobro i temeljito proučio. 
Liebig je dakle, prionuv za lučbu ustrojštinah, ponajprije počeo 
misliti i smišljati, nebi li se dao ondašnji od Gay-Lussaca i Thć- 
narda upotrebljavani postupak kod raztvorbe ustrojštinah tako po- 
praviti, da se ta raztvorba više olakoti, da joj bude rezultat tač- 
niji, pa 1 sigurniji, Liebig je o tom nastajao od god. 1823. sve do 
god. 1830., te je napokon mučnu ovu zadaću zbilja riešio i godine 
1837. u svojoj knjižici ,Anleitung zur Analyse organischer K&rper“ 
predložio za raztvorbu ustrojštinah tako oštroumnu spravu, da nje- 
zinom pomoću može i malo vješt lučbar  iztraživati ugljik i vodik, 
