O JUSTU LIEBIGU. D 
te će mu za taj posao trebati samo onoliko satih, koliko je odprije 
trebalo danah. 
Uvedenjem ove Liebigove metode kod kvantitativne elementarne 
analize, koja se može jednostavnošću spravah, lakoćom izvodjenja 
i sicurnošću posljedka uzporediti s najboljom analitičkom metodom 
anorganičke hemije, počimlje novo razdoblje lučbe ustrojštinah. Jer 
stoprv ova metoda omogućila je, te su se svi lučbari latili iztra- 
živanja ustrojštinah, a posljedica tomu bijaše brz razvitak organičke 
hemije. Da se ovo razumie, treba znati, da je glasovitomu fran- 
cezkomu lučbaru Chevreulu trebalo punih 12 godinah, dok je raz- 
tvorbom pronašao, kako su sastavljene razne vrsti mašće (sala, 
loja, masla itd.); pa da se je poslužio Liebigovim postupkom, bio 
bi taj posao obavio za dvanaest mjesecih. 
Glavni je diel pomenute oštroumne sprave staklen okrug, pro- 
zvan ,Kaliapparat“. Pokle je Liebig razložio laku i probitačnu 
porabu ove sprave: to je njegove djake tako uzhitilo, da su njeko 
vrieme nosili na prsnih iglah onakovu majušnu zlatnu okruglicu, 
kao obilježje lučbarstva. Al nisu svi lučbari već onda tako mislili, 
dapače je Liebigova metoda dosta našla i protivnikah, dokazujućih, 
da nije moguće onakvom jednostavnom spravom doći do tako tačnih 
posljedakah, kao što ogromnimi dotle upotrebljavanimi spravami, 
kojim se je htjelo 1 osobite vještine. Izkustvo je ove prigovore ha- 
metom potuklo i Liebigova sprava razširila se je do skoro po va- 
sionom svietu izpjehnuv svagdje stare gromoradne nakarade. 
Pa doista je ova sprava pokrenula razvitak  organičke hemije. 
Njezinom pomoću izveo je Liebig sa svojimi učenici za godinu 
danah preko 400 analizah u giessenskoj lučbarnici. Ovako se je 
za koju godinu nakupilo toliko gradje, da je mogao Liebig pristu- 
piti udaranju novoga temelja svoj lučbi ustrojštinah. 
Prvi je korak poznavanju ustrojštinah, da se znade, iz kakvih su 
tvarih sastavljene. Al znaduć ovo, jošte nemožemo dokučiti, kako 
je moguće, te ima tolika množina tako raznolikih slučakah, a svi 
su slučeni iliti sastavljeni od istih počelah. 
To i jeste glavna razlika medju ustrojštinami i neustrojštinami, 
v 
što se one prve sastoje samo iz njekoliko počelah, pa su opet vrlo 
različite, različitije od neustrojštinah, akoprem ovim stoji na službu 
više počelah. Ustrojštine su ponajviše sastavljene iz 4 počela, samo 
kadšto ima jošt i drugih počelah u njih. Svega skupa našlo se je 
do sada u ustrojštinah 16 počelah; ostalih počelah (njih D4) ima 
samo u neustrojštinah, Medju ovimi potonjimi počeli ima i takvih, 
