6 B. ŠULEK, 
koja se sa svojimi drugovi samo u jednom obliku slučuju; kisik 
i dušik se, istina, slučuju u pet oblikah, al je opet broj onakvih 
slučakah omalen naprama slučkom ustrojštinah. Od samoga ugljika 
i vodika ima stotina različitih slučakah, a slučakah od ugljika, 
vodika i kisika ima upravo sijaset. Kako to biva? — Na to nam 
neodgovara obična raztvorba slučka na njegova počela. 
Jer mnogo ima ustrojštinah, koje su sastavljene, ne samo iz 
istih počelah, nego joštiz jednakoga množtva tih počelah, pa su 
jim svojstva opet vrlo različita. Tako n. pr. kvasinovina (Essig- 
giiure) i slador, što ga ima u groždju, sastavljeni su iz jednoga te 
istoga množtva ugljika, vodika i kisika 

pa opet kolika to raz- 
lika! A onakvih ustrojštinah ima množina, koje se nerazlikuju svo- 
jimi sastavinami nego samo različitimi svojstvi — to su tako zvana 
izomerna tjelesa. Njihova raztvorba neće nam odgonetnuti te za- 
gonetke. 
Ona nam nezna razjasniti ni toga čudnovatoga pojava, da ima 
stvarih, koje se svojimi sastavinami, po imenu množinom svoga 
ugljika i vodika, vrlo razlikuju, a svojstva lučbena su jim vrlo 
slična; suprotiva ima opet drugih stvarih, kojim se lučbena i fizi- 
kalna svojstva sasvim promiene, kad jim i količak umnožiš ili 
omališ kisik. 
Da se ovi na oko protuslovni i zamršeni odnošaji razumiju, tomu 
je prokrčio put Liebig svojim iztraživanjem, što ga je izveo koje 
sam, koje s prijateljem Wo6hlerom. U tom pogledu je najzname- 
nitije njihovo skupno iztraživanje ustrojštinskih kiselinah, po imenu 
korjenike benzojevine. 1z ulja gorkih bademakah izveli su ovi 
lučbari pomoću lučbenih agencijah čitavu povorku slučakah, koji 
se svojimi svojstvi vrlo razlikuju, a sastavine su jim gotovo iste. 
Osim gdjekojega elementarnoga atoma sadržavaju svi tislučci gru- 
nak (Gruppe) istih atomah. Kad različite slučke kojega počela 
sravniš s ovimi tjelesi, naći ćeš, da medju njimi ima isto odnošenje, 
koje i medju onimi slučci, samo što je u njih počelo zamienjeno 
sastavljenim tielom, mjesto elementarnog atoma imaju skup od 
atomah; al taj skup vrši istu zadaću, koju i počelo. U istom od- 
nošenju, u kojem su prama sebi kalihidrat, bromkalium, chlorka- 
lium, jodkalium, ceyankalium, kaliumamid: u istom su odnošenju 
prama sebi ogranci ulja od gorkih bademah, naime benzojevina, 
chlorbenzoyl, brom-benzoyl, jod-benzoyl, cyan-benzoyl, benzoyl- 
amid. Kao što je ona prva povorka tjelesah slučenina od počela 
kalium i od drugih počelah (chlor, brom, jod itd.): isto tako mogu 
