8 B. ŠULEK, 
Pravo je kazao Berzelius. Nov je danak osvanuo lučbi ustroj- 
štinah i sunce mu sve to žarkije sija. Iz teorije radikalah razvile 
su se naše sadašnje pomisli o sastavu ustrojštinskih slučakah, a 
Liebig je tomu i poslije puno doprinio, osobito svojimi pokusi, tako 
da se je ta teorija protegnuti mogla na sve grane organičke hemije. 
Nu ima jošte jedan predmet, s kojega se je pohvaljena malo 
prije Lebigova knjiga proslavila: prvi put je bila u njoj iztaknuta 
razlika medju težinom takmine (aequivalenta) i atoma, i tako udaren 
temelj nauku o različitoj ekvivalentskoj  vriednosti elementarnih 
atomah. Liebig je dokazao, da ima u mnogih kiselinah po dvie i 
više takminah stopljenih u jedan sastavljen atom. 
Prenošenje ovoga pojma o sastavljenih atomih na atome elemen- 
tarne, kojemu je bio Liebig put prokrčio, postade temeljem sadašnje 
teoretičke lučbe. 
Što sada poznajemo i narav sastavljenih korjenikah, kojim je 
tako znamenita zadaća u slučenih ustrojštinah ; što sada znademo, 
da je tomu uzrok osobita narav ugljika, stapajućega četiri takmine 
u jedan atom, što poznajemo toliko različitih korjenikah — svemu 
tomu je prvo vrelo pomenuta razprava o sastavu ustrojštinskih 
kiselinah. 
Liebig se je iza godine. 1840. slabo bavio teoretičkom lučbom, 
već se je svom snagom metnuo na druge zadaće, kojih znamenitost 
zasiecaše izvan znanosti u sam život, a sretno riešenje tih zadaćah 
bilo je uzrok, da mu je otišao glas po vasionom svietu. 
Divne radnje Liebigove na polju teoretičke lučbe, koje su ondje 
zbilja mnogi put prokrčile, bile bi svakako dostajale, da svomu 
početniku osiguraju mjesto medju prvimi lučbari svieta, bile bi do- 
tekle, da mu se u znanosti ime spominje, dok bude sunca i mje- 
seca; al mu opet nebi bile pribavile one popularnosti, što ju je 
stekao kod svih obrazovanih narodah. Tomu se je hotjelo, da rieši 
zadaće zasiecajuće u sam život, tičuće najznamenitije interese čo- 
vječanstva. Liebig to učini, naučiv nas zakone, po kojih se 
hranii raste bilje i živina. 
Ima tomu više tisućah godinah, što ljudi nastoje proučiti prirodne 
pojave; nu mjesto da takav pojav protumače, zadovoljiše se prvašnji 
učenjaci obično kakvom riečju, prema (Groetheovoj izreci: 
. wo Begriffe fehlen, stellt sich ein Wort zur rechten Zeit 
noch ein, 
